# Euroopan unionin L 164/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.164.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 164 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta30. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.164.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 164

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta30. kesäkuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 61 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen hyväksyntää ohjaamon takaseinän etupuolella olevien ulkonevien osien suhteen | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 80 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta | 18 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 87 — Moottorikäyttöisten ajoneuvojen huomiovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 46 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 91 — Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 69 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 98 — Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 92 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 99 — Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävien kaasupurkausvalonlähteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 151 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 116 — Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä laitteita koskevat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset | 181 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 122 — Luokkien M, N ja O ajoneuvojen hyväksyntää niiden lämmitysjärjestelmien osalta koskevat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset | 231 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 61 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen hyväksyntää ohjaamon takaseinän etupuolella olevien ulkonevien osien suhteen

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 80 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta

18

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 87 — Moottorikäyttöisten ajoneuvojen huomiovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

46

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 91 — Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

69

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 98 — Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

92

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 99 — Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävien kaasupurkausvalonlähteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

151

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 116 — Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä laitteita koskevat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset

181

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 122 — Luokkien M, N ja O ajoneuvojen hyväksyntää niiden lämmitysjärjestelmien osalta koskevat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset

231

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 61 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen hyväksyntää ohjaamon takaseinän etupuolella olevien ulkonevien osien suhteen

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys nro 1 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 10. lokakuuta 2006

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Erityisvaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin muutokset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta ulkonevien osien osalta taikka ajoneuvotyypin tuotannon lopettamisesta säännön nro 61 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Menetelmä H-pisteen ja todellisen selkänojakulman määrittämistä sekä näiden ja R-pisteen ja suunnitellun selkänojakulman välisen suhteen todentamista varten |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Ulkonevien osien ja etäisyyksien mittaaminen |
| --- | --- |

Liite 4 –

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan luokkiin (1) N1, N2 ja N3 kuuluvien hyötyajoneuvojen ulkoneviin osiin, jotka sijaitsevat jäljempänä esitetyssä määritelmässä tarkoitetulla ajoneuvon ’ulkopinnalla’.

Sääntöä ei sovelleta taustapeileihin eikä niiden varsiin eikä radioantennien ja taakkatelineiden kaltaisiin lisävarusteisiin.

1.2   Säännön tavoitteena on vähentää törmäystilanteessa ajoneuvon ulkopinnan kanssa kosketukseen joutuvalle henkilölle aiheutuvien vammojen riskiä ja vakavuutta.

2.   DEFINITIONS

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ulkopinnalla’ tarkoitetaan ajoneuvon ohjaamon takaseinän etupuolella olevaa osaa sellaisena kuin se määritellään 2.5 kohdassa, lukuun ottamatta itse takaseinää, ja mukaan luettuina muiden muassa etulokasuojat, etupuskuri ja etupyörät. |
| --- | --- |

2.1

’Ulkopinnalla’ tarkoitetaan ajoneuvon ohjaamon takaseinän etupuolella olevaa osaa sellaisena kuin se määritellään 2.5 kohdassa, lukuun ottamatta itse takaseinää, ja mukaan luettuina muiden muassa etulokasuojat, etupuskuri ja etupyörät.

| 2.2 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää ajoneuvon ulkonevien osien osalta. |
| --- | --- |

2.2

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää ajoneuvon ulkonevien osien osalta.

| 2.3 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan ulkopinnan osalta. |
| --- | --- |

2.3

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan ulkopinnan osalta.

| 2.4 | ’Ohjaamolla’ tarkoitetaan sitä korin osaa, joka muodostaa kuljettajalle ja matkustajille tarkoitetun tilan, mukaan luettuina ovet. |
| --- | --- |

2.4

’Ohjaamolla’ tarkoitetaan sitä korin osaa, joka muodostaa kuljettajalle ja matkustajille tarkoitetun tilan, mukaan luettuina ovet.

| 2.5 | ’Ohjaamon takaseinällä’ tarkoitetaan kuljettajalle ja matkustajille tarkoitetun tilan ulkopinnan takimmaista osaa. Jos ohjaamon takaseinän sijaintia ei ole mahdollista määritellä, sen katsotaan tässä säännössä olevan pystysuora poikittainen taso, joka sijaitsee 50 cm kuljettajan istuimen R-pisteen takana, kun istuin, jos se on säädettävä, on siirrettynä taimmaiseen ajoasentoonsa (ks. liite 3). Valmistaja voi kuitenkin tutkimuslaitoksen suostumuksella vaatia käytettäväksi muuta etäisyyttä, jos voidaan osoittaa, ettei 50 cm ole sopiva mitta kyseiselle ajoneuvolle. (2) |
| --- | --- |

2.5

’Ohjaamon takaseinällä’ tarkoitetaan kuljettajalle ja matkustajille tarkoitetun tilan ulkopinnan takimmaista osaa. Jos ohjaamon takaseinän sijaintia ei ole mahdollista määritellä, sen katsotaan tässä säännössä olevan pystysuora poikittainen taso, joka sijaitsee 50 cm kuljettajan istuimen R-pisteen takana, kun istuin, jos se on säädettävä, on siirrettynä taimmaiseen ajoasentoonsa (ks. liite 3). Valmistaja voi kuitenkin tutkimuslaitoksen suostumuksella vaatia käytettäväksi muuta etäisyyttä, jos voidaan osoittaa, ettei 50 cm ole sopiva mitta kyseiselle ajoneuvolle. (2)

| 2.6 | ’Vertailutasolla’ tarkoitetaan joko vaakasuuntaista tasoa, joka kulkee etupyörien keskipisteen kautta, tai vaakasuuntaista tasoa, joka sijaitsee 50 cm:n korkeudella maasta, sen mukaan kumpi on alempi. |
| --- | --- |

2.6

’Vertailutasolla’ tarkoitetaan joko vaakasuuntaista tasoa, joka kulkee etupyörien keskipisteen kautta, tai vaakasuuntaista tasoa, joka sijaitsee 50 cm:n korkeudella maasta, sen mukaan kumpi on alempi.

| 2.7 | ’Lattialinjalla’ tarkoitetaan seuraavalla tavalla määritettyä linjaa: | Lattialinja määritetään siten, että määrittelemättömän korkuista pystysuuntaista kartiota, jonka sivun kulma pystytasoon nähden on 15°, liikutetaan kuormitetun ajoneuvon ulkopintaa pitkin niin, että se koskettaa korin ulkopintaa joka puolelta ja niin alhaalta kuin mahdollista. Lattialinja on näin saatujen kosketuspisteiden muodostama geometrinen viiva. |
| --- | --- | --- |

2.7

’Lattialinjalla’ tarkoitetaan seuraavalla tavalla määritettyä linjaa:

Lattialinja määritetään siten, että määrittelemättömän korkuista pystysuuntaista kartiota, jonka sivun kulma pystytasoon nähden on 15°, liikutetaan kuormitetun ajoneuvon ulkopintaa pitkin niin, että se koskettaa korin ulkopintaa joka puolelta ja niin alhaalta kuin mahdollista. Lattialinja on näin saatujen kosketuspisteiden muodostama geometrinen viiva.

| | Lattialinjaa määritettäessä ei oteta huomioon pakoputkia, pyöriä, eikä alustaan liittyviä toiminnallisia mekaanisia osia kuten nostokorvakkeita, jousituksen kiinnitystä tai hinauslaitteen kiinnityskohtia. Pyöräkoteloiden oletetaan olevan täytettyjä niin, että ne muodostavat ympäröivän ulkopinnan kanssa yhtenäisen ja tasaisen pinnan. Etupuskuri on otettava huomioon lattialinjaa määritettäessä. Ajoneuvon tyypin mukaan lattialinja voi sijoittua puskureiden ääripisteiden tasolle tai puskureiden alla olevien helmapeltien tasolle. Jos samanaikaisia kosketuskohtia on useampia kuin yksi, lattialinjan määrää niistä alin. |
| --- | --- |

Lattialinjaa määritettäessä ei oteta huomioon pakoputkia, pyöriä, eikä alustaan liittyviä toiminnallisia mekaanisia osia kuten nostokorvakkeita, jousituksen kiinnitystä tai hinauslaitteen kiinnityskohtia. Pyöräkoteloiden oletetaan olevan täytettyjä niin, että ne muodostavat ympäröivän ulkopinnan kanssa yhtenäisen ja tasaisen pinnan. Etupuskuri on otettava huomioon lattialinjaa määritettäessä. Ajoneuvon tyypin mukaan lattialinja voi sijoittua puskureiden ääripisteiden tasolle tai puskureiden alla olevien helmapeltien tasolle. Jos samanaikaisia kosketuskohtia on useampia kuin yksi, lattialinjan määrää niistä alin.

| 2.8 | ’Kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan sellaisen ympyrän kaaren sädettä, joka on lähinnä tarkasteltavan osan kaarevuutta. |
| --- | --- |

2.8

’Kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan sellaisen ympyrän kaaren sädettä, joka on lähinnä tarkasteltavan osan kaarevuutta.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ulkonevia osia koskeva ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemus.

3.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena:

| 3.2.1 | valokuvat ajoneuvon etu- ja sivuosista, |
| --- | --- |

3.2.1

valokuvat ajoneuvon etu- ja sivuosista,

| 3.2.2 | sellaiset piirustukset ulkopinnasta, jotka testauksesta vastaavan tutkimuslaitoksen mukaan ovat tarpeen 5 ja 6 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttymisen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.2

sellaiset piirustukset ulkopinnasta, jotka testauksesta vastaavan tutkimuslaitoksen mukaan ovat tarpeen 5 ja 6 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttymisen osoittamiseksi.

3.3   Hakijan on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle

| 3.3.1 | hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo tai ne ajoneuvon osat, jotka ovat välttämättömiä tässä direktiivissä vaadittujen tarkastusten ja testien suorittamiseksi, |
| --- | --- |

3.3.1

hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo tai ne ajoneuvon osat, jotka ovat välttämättömiä tässä direktiivissä vaadittujen tarkastusten ja testien suorittamiseksi,

| 3.3.2 | tietyt osat tai näytteet käytetyistä materiaaleista tutkimuslaitoksen pyynnöstä. |
| --- | --- |

3.3.2

tietyt osat tai näytteet käytetyistä materiaaleista tutkimuslaitoksen pyynnöstä.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa tämän säännön 5 ja 6 kohdassa esitettyjä vaatimuksia, ajoneuvotyypille on annettava tyyppihyväksyntä.

4.2   Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00, eli sääntö on alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jolla on erilainen ulkopinta, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

4.3   Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai sen epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella, jonka mukana ovat 3.2.1 ja 3.2.2 kohdassa tarkoitetut hakijan toimittamat valokuvat ja piirustukset enintään A4-kokoisina (210 × 297 mm) tai tähän kokoon taitettuina ja sopivassa mittakaavassa.

4.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3) ympyrän sisällä, |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3) ympyrän sisällä,

| 4.4.2 | tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella. |
| --- | --- |

4.4.2

tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella.

4.5   Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 4.4.1 kohdassa määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa. Tällöin säännön ja hyväksynnän numerot sekä kaikkien muiden hyväksynnän perusteina (tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa) olevien sääntöjen lisäsymbolit on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.6   Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava helposti luettavissa ja pysyviä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   YLEISET VAATIMUKSET

5.1   Tämän säännön säännöksiä ei sovelleta niihin ajoneuvon ulkopinnan osiin, jotka ajoneuvon ollessa kuormaamaton ja ovien, ikkunoiden ja luukkujen ollessa suljettuna sijaitsevat

| 5.1.1 | sen vyöhykkeen ulkopuolella, jota rajaa ylhäällä vaakasuuntainen taso 2,00 metrin korkeudella maan pinnasta ja alhaalla valmistajan valinnan mukaan joko 2.6 kohdassa määritetty vertailutaso tai 2.7 kohdassa määritetty lattialinja, tai |
| --- | --- |

5.1.1

sen vyöhykkeen ulkopuolella, jota rajaa ylhäällä vaakasuuntainen taso 2,00 metrin korkeudella maan pinnasta ja alhaalla valmistajan valinnan mukaan joko 2.6 kohdassa määritetty vertailutaso tai 2.7 kohdassa määritetty lattialinja, tai

| 5.1.2 | niin, että halkaisijaltaan 100 mm:n suuruinen pallo ei kosketa niitä ajoneuvon ollessa liikkumattomana. |
| --- | --- |

5.1.2

niin, että halkaisijaltaan 100 mm:n suuruinen pallo ei kosketa niitä ajoneuvon ollessa liikkumattomana.

| 5.1.3 | Kun vyöhykkeen alarajana on vertailutaso, huomioon otetaan vain ne ajoneuvon osat, jotka sijoittuvat seuraavien kahden pystytason väliin: ajoneuvon ulkopintaa koskettava taso ja sen kanssa samansuuntainen toinen taso, joka sijaitsee 80 mm:n etäisyydellä ensin mainitusta tasosta ajoneuvon sisäosia kohti. |
| --- | --- |

5.1.3

Kun vyöhykkeen alarajana on vertailutaso, huomioon otetaan vain ne ajoneuvon osat, jotka sijoittuvat seuraavien kahden pystytason väliin: ajoneuvon ulkopintaa koskettava taso ja sen kanssa samansuuntainen toinen taso, joka sijaitsee 80 mm:n etäisyydellä ensin mainitusta tasosta ajoneuvon sisäosia kohti.

5.2   Ajoneuvon ulkopinnalla ei saa olla sellaisia esiin työntyviä osia, jotka voivat tarttua jalankulkijoihin, polkupyöräilijöihin tai moottoripyöräilijöihin.

5.3   Missään 6 kohdassa tarkoitetuista osista ei saa olla pistäviä tai leikkaavia ulkonevia osia tai muodoltaan, mitoiltaan, suunnaltaan tai kovuudeltaan sellaisia ulkonevia osia, jotka voivat lisätä ruumiillisten vammojen vaaraa tai vakavuutta, kun ajoneuvon ulkopinta osuu ihmiseen tai koskettaa ihmistä törmäyksen yhteydessä.

5.4   Ulkopinnalta ulkoneville osille, joiden Shore A -kovuus on enintään 60, sallitaan 6 kohdassa määrättyjä arvoja pienempi kaarevuussäde.

6.   ERITYISVAATIMUKSET

6.1   Koristeet, kaupalliset tunnukset, kaupallisten merkintöjen kirjaimet ja numerot

| 6.1.1 | Koristeiden, kaupallisten tunnusten sekä kaupallisten merkintöjen kirjaimien ja numeroiden kaikkien kaarevuussäteiden on oltava 2,5 mm. Tätä vaatimusta ei sovelleta edellä tarkoitettuihin osiin, joiden ulkonema on pienempi kuin 5 mm, mutta tällaisten osien ulospäin suuntautuvien särmien on oltava pyöristettyjä. |
| --- | --- |

6.1.1

Koristeiden, kaupallisten tunnusten sekä kaupallisten merkintöjen kirjaimien ja numeroiden kaikkien kaarevuussäteiden on oltava 2,5 mm. Tätä vaatimusta ei sovelleta edellä tarkoitettuihin osiin, joiden ulkonema on pienempi kuin 5 mm, mutta tällaisten osien ulospäin suuntautuvien särmien on oltava pyöristettyjä.

| 6.1.2 | Koristeiden, kaupallisten tunnusten sekä kaupallisten merkintöjen kirjaimien ja numeroiden, jotka ulkonevat yli 10 mm ympäröivästä pinnasta, on painuttava sisään, irrottava tai taivuttava, kun niiden ulkonevimpaan kohtaan kohdistuu 10 daN:n suuruinen voima mistä suunnasta tahansa tasossa, joka on likimain sen pinnan suuntainen, jolle osat on kiinnitetty.
  Testauksessa käytettävä 10 daN:n voima on tuotettava tasapäisellä painimella, jonka läpimitta on enintään 50 mm. Jos tämä ei ole mahdollista, on käytettävä muuta vastaavaa menetelmää. Kun koristeet ovat painuneet sisään, irronneet tai taipuneet, jäljelle jääneet ulkonevat osat eivät saa työntyä esiin enempää kuin 10 mm, eikä niissä saa olla pistäviä, teräviä tai leikkaavia reunoja. |
| --- | --- |

6.1.2

Koristeiden, kaupallisten tunnusten sekä kaupallisten merkintöjen kirjaimien ja numeroiden, jotka ulkonevat yli 10 mm ympäröivästä pinnasta, on painuttava sisään, irrottava tai taivuttava, kun niiden ulkonevimpaan kohtaan kohdistuu 10 daN:n suuruinen voima mistä suunnasta tahansa tasossa, joka on likimain sen pinnan suuntainen, jolle osat on kiinnitetty.

Testauksessa käytettävä 10 daN:n voima on tuotettava tasapäisellä painimella, jonka läpimitta on enintään 50 mm. Jos tämä ei ole mahdollista, on käytettävä muuta vastaavaa menetelmää. Kun koristeet ovat painuneet sisään, irronneet tai taipuneet, jäljelle jääneet ulkonevat osat eivät saa työntyä esiin enempää kuin 10 mm, eikä niissä saa olla pistäviä, teräviä tai leikkaavia reunoja.

6.2   Ajovalaisimien lipat ja kehykset

| 6.2.1 | Ajovalaisimien yhteydessä sallitaan ulkonevat lipat ja kehykset, jos niiden ulkonema on enintään 30 mm ajovalon ulkoiseen läpinäkyvään pintaan nähden ja jos niiden kaarevuussäde on kauttaaltaan vähintään 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.1

Ajovalaisimien yhteydessä sallitaan ulkonevat lipat ja kehykset, jos niiden ulkonema on enintään 30 mm ajovalon ulkoiseen läpinäkyvään pintaan nähden ja jos niiden kaarevuussäde on kauttaaltaan vähintään 2,5 mm.

| 6.2.2 | Sisäänvedettävien ajovalaisimien on täytettävä 6.2.1 kohdan vaatimukset sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä. |
| --- | --- |

6.2.2

Sisäänvedettävien ajovalaisimien on täytettävä 6.2.1 kohdan vaatimukset sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä.

| 6.2.3 | Edellä olevan 6.2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta koriin upotettuihin ajovalaisimiin tai ajovalaisimiin, joiden yli kori ulottuu, jos kori on 5.2 kohdan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

6.2.3

Edellä olevan 6.2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta koriin upotettuihin ajovalaisimiin tai ajovalaisimiin, joiden yli kori ulottuu, jos kori on 5.2 kohdan vaatimusten mukainen.

6.3   Säleiköt

Säleikköjen osien kaarevuussäteen on oltava

| — | vähintään 2,5 mm, jos vierekkäisten osien välinen etäisyys on suurempi kuin 40 mm, |
| --- | --- |

—

vähintään 2,5 mm, jos vierekkäisten osien välinen etäisyys on suurempi kuin 40 mm,

| — | vähintään 1 mm, jos osien välinen etäisyys on 25–40 mm, |
| --- | --- |

—

vähintään 1 mm, jos osien välinen etäisyys on 25–40 mm,

| — | vähintään 0,5 mm, jos osien välinen etäisyys on pienempi kuin 25 mm. |
| --- | --- |

—

vähintään 0,5 mm, jos osien välinen etäisyys on pienempi kuin 25 mm.

6.4   Tuulilasin ja ajovalaisimien puhdistuslaitteet

| 6.4.1 | Puhdistuslaitteiden on oltava sellaisia, että pyyhinvarren pidin on sijoitettu suojakoteloon, jonka kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm ja pinta-ala vähintään 150 mm2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydellä ulkonevimmasta pisteestä sijaitsevan leikkauksen projektiosta. |
| --- | --- |

6.4.1

Puhdistuslaitteiden on oltava sellaisia, että pyyhinvarren pidin on sijoitettu suojakoteloon, jonka kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm ja pinta-ala vähintään 150 mm2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydellä ulkonevimmasta pisteestä sijaitsevan leikkauksen projektiosta.

| 6.4.2 | Tuulilasinpesimen ja ajovalaisimien pesulaitteen suuttimien kaarevuussäteen on oltava vähintään 2,5 mm. Jos osien ulkonema on pienempi kuin 5 mm, niiden ulospäin suuntautuvien reunojen on oltava pyöristettyjä. |
| --- | --- |

6.4.2

Tuulilasinpesimen ja ajovalaisimien pesulaitteen suuttimien kaarevuussäteen on oltava vähintään 2,5 mm. Jos osien ulkonema on pienempi kuin 5 mm, niiden ulospäin suuntautuvien reunojen on oltava pyöristettyjä.

6.5   Suojalaitteet (puskurit)

| 6.5.1 | Etusuojalaitteiden päiden on oltava taivutettuna korin ulkopintaa kohden. |
| --- | --- |

6.5.1

Etusuojalaitteiden päiden on oltava taivutettuna korin ulkopintaa kohden.

| 6.5.2 | Etusuojalaitteiden osien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että niiden kaikkien ulospäin suuntautuvien jäykkien pintojen kaarevuussäde on vähintään 5 mm. |
| --- | --- |

6.5.2

Etusuojalaitteiden osien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että niiden kaikkien ulospäin suuntautuvien jäykkien pintojen kaarevuussäde on vähintään 5 mm.

| 6.5.3 | Vetokoukkujen ja vinttureiden kaltaiset varusteet eivät saa työntyä ulommaksi kuin puskurien uloin kohta. Vintturit voivat kuitenkin työntyä puskurien ulointa kohtaa ulommaksi, jos ne ovat peitettyinä asianmukaisella suojauksella, jonka kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm, silloin kun niitä ei käytetä. |
| --- | --- |

6.5.3

Vetokoukkujen ja vinttureiden kaltaiset varusteet eivät saa työntyä ulommaksi kuin puskurien uloin kohta. Vintturit voivat kuitenkin työntyä puskurien ulointa kohtaa ulommaksi, jos ne ovat peitettyinä asianmukaisella suojauksella, jonka kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm, silloin kun niitä ei käytetä.

| 6.5.4 | Edellä olevan 6.5.2 kohdan vaatimusta ei sovelleta sellaisiin puskurin osiin tai puskuriin kiinnitettyihin tai upotettuihin osiin, joiden ulkonema on pienempi kuin 5 mm. Sellaisten laitteiden, joiden ulkonema on alle 5 mm, reunojen on oltava pyöristettyjä. Puskuriin asennettujen, tämän säännön muissa kohdissa tarkoitettujen laitteiden osalta sovelletaan niihin liittyviä tässä säännössä mainittuja erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.5.4

Edellä olevan 6.5.2 kohdan vaatimusta ei sovelleta sellaisiin puskurin osiin tai puskuriin kiinnitettyihin tai upotettuihin osiin, joiden ulkonema on pienempi kuin 5 mm. Sellaisten laitteiden, joiden ulkonema on alle 5 mm, reunojen on oltava pyöristettyjä. Puskuriin asennettujen, tämän säännön muissa kohdissa tarkoitettujen laitteiden osalta sovelletaan niihin liittyviä tässä säännössä mainittuja erityisiä vaatimuksia.

6.6   Ovien, tavaratilojen, konepeltien, ikkunoiden ja luukkujen kahvat, saranat ja painikkeet sekä tarttumiskahvat

| 6.6.1 | Edellä mainittujen osien suurimmat sallitut ulkonemat ovat seuraavat: painikkeet 30 mm, tarttumiskahvat ja konepellin kiinnikkeet 70 mm ja muut osat 50 mm. Näiden osien kaarevuussäteen on oltava vähintään 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.6.1

Edellä mainittujen osien suurimmat sallitut ulkonemat ovat seuraavat: painikkeet 30 mm, tarttumiskahvat ja konepellin kiinnikkeet 70 mm ja muut osat 50 mm. Näiden osien kaarevuussäteen on oltava vähintään 2,5 mm.

| 6.6.2 | Sivuovien sellaisten kahvojen, joita käytetään kiertämällä, on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:






  6.6.2.1 | Jos kahva kiertyy oven tason suuntaisesti, kahvan avoimen pään on osoitettava taaksepäin. Kahvan avoimen pään on oltava taivutettu oven tasoa kohden ja oltava suojaavan reunuksen sisällä tai ovessa olevassa syvennyksessä. |
| --- | --- | --- |

6.6.2

Sivuovien sellaisten kahvojen, joita käytetään kiertämällä, on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:

6.6.2.1

Jos kahva kiertyy oven tason suuntaisesti, kahvan avoimen pään on osoitettava taaksepäin. Kahvan avoimen pään on oltava taivutettu oven tasoa kohden ja oltava suojaavan reunuksen sisällä tai ovessa olevassa syvennyksessä.

| 6.6.2.2 | Kahvojen, jotka kääntyvät muuhun suuntaan kuin oven tason suuntaisesti, on suljetussa asennossa oltava suojaavan reunuksen sisällä tai ovessa olevassa syvennyksessä. Kahvan avoimen pää on oltava suunnattuna taakse- tai alaspäin.
  Kahvat, jotka eivät täytä jälkimmäistä vaatimusta, voidaan kuitenkin hyväksyä, jos






  — | niissä on erillinen palautusmekanismi, |
| --- | --- | --- |

6.6.2.2

Kahvojen, jotka kääntyvät muuhun suuntaan kuin oven tason suuntaisesti, on suljetussa asennossa oltava suojaavan reunuksen sisällä tai ovessa olevassa syvennyksessä. Kahvan avoimen pää on oltava suunnattuna taakse- tai alaspäin.

Kahvat, jotka eivät täytä jälkimmäistä vaatimusta, voidaan kuitenkin hyväksyä, jos

—

niissä on erillinen palautusmekanismi,

| — | niiden ulkonema voi olla enintään 15 mm, jos palautusmekanismi ei toimi, |
| --- | --- |

—

niiden ulkonema voi olla enintään 15 mm, jos palautusmekanismi ei toimi,

| — | niiden kaarevuussäde tällaisessa avatussa asennossa on vähintään 2,5 mm (tätä ei vaadita, jos äärimmilleen avatussa asennossa ulkonema on alle 5 mm, jolloin ulospäin suunnattujen osien kulmien on oltava pyöristettyjä), |
| --- | --- |

—

niiden kaarevuussäde tällaisessa avatussa asennossa on vähintään 2,5 mm (tätä ei vaadita, jos äärimmilleen avatussa asennossa ulkonema on alle 5 mm, jolloin ulospäin suunnattujen osien kulmien on oltava pyöristettyjä),

| — | niiden päätypinta-ala on vähintään 150 mm2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydeltä eniten ulkonevasta pisteestä. |
| --- | --- |

—

niiden päätypinta-ala on vähintään 150 mm2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydeltä eniten ulkonevasta pisteestä.

6.7   Astinlaudat ja portaat

Astinlautojen ja portaiden reunojen on oltava pyöristettyjä.

6.8   Sivuilla olevat viiman- ja sateenohjaimet sekä ikkunoiden likaantumista ehkäisevät viimanohjaimet

Ulospäin suunnattavissa olevien reunojen kaarevuussäteen on oltava vähintään 1 mm.

6.9   Metallilevyreunat

Metallilevyreunat sallitaan, jos reunat on taivutettu koria kohti siten, ettei halkaisijaltaan 100 mm:n suuruinen pallo kosketa niihin tai jos ne on varustettu suojuksella, jonka kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.

6.10   Pyörien mutterit, pölykapselit ja suojalaitteet

| 6.10.1 | Pyörien muttereissa, pölykapseleissa ja suojalaitteissa ei saa olla evämäisiä ulkonemia. |
| --- | --- |

6.10.1

Pyörien muttereissa, pölykapseleissa ja suojalaitteissa ei saa olla evämäisiä ulkonemia.

| 6.10.2 | Kun ajoneuvo kulkee suoraan, renkaita lukuun ottamatta mikään pyörien akselin kautta vaakatasossa kulkevan linjan yläpuolella sijaitseva pyörän osa ei saa vaakatasossa ulottua pyörän yläpuolella sijaitsevan helmapellin reunan ulkopuolelle. Jos ajoneuvon toiminnalliset vaatimukset niin vaativat, pyörän ja navan muttereita peittävät suojalaitteet saavat kuitenkin vaakatasossa ulottua tämän reunan ulkopuolelle, jos niiden ulkonevan osan pinnan kaarevuussäde on vähintään 5 mm ja ulkonema ulottuu helmapellin ulkopuolelle enintään 30 mm. |
| --- | --- |

6.10.2

Kun ajoneuvo kulkee suoraan, renkaita lukuun ottamatta mikään pyörien akselin kautta vaakatasossa kulkevan linjan yläpuolella sijaitseva pyörän osa ei saa vaakatasossa ulottua pyörän yläpuolella sijaitsevan helmapellin reunan ulkopuolelle. Jos ajoneuvon toiminnalliset vaatimukset niin vaativat, pyörän ja navan muttereita peittävät suojalaitteet saavat kuitenkin vaakatasossa ulottua tämän reunan ulkopuolelle, jos niiden ulkonevan osan pinnan kaarevuussäde on vähintään 5 mm ja ulkonema ulottuu helmapellin ulkopuolelle enintään 30 mm.

| 6.10.3 | Jos mutterit ja pultit ulottuvat renkaan ulkopinnan tason ulkopuolelle (renkaiden osa, joka sijaitsee pyörän akselin kautta kulkevan vaakatason yläpuolella), on käytettävä 6.10.2 kohdan mukaisia suojalaitteita. |
| --- | --- |

6.10.3

Jos mutterit ja pultit ulottuvat renkaan ulkopinnan tason ulkopuolelle (renkaiden osa, joka sijaitsee pyörän akselin kautta kulkevan vaakatason yläpuolella), on käytettävä 6.10.2 kohdan mukaisia suojalaitteita.

6.11   Nostokorvakkeet ja pakoputket

| 6.11.1 | Pakoputket ja mahdolliset nostokorvakkeet saavat ulottua enintään 10 mm lattialinjan pystyprojektion tai vertailutason ja ajoneuvon ulkopinnan risteyskohdan pystyprojektion ulkopuolelle. |
| --- | --- |

6.11.1

Pakoputket ja mahdolliset nostokorvakkeet saavat ulottua enintään 10 mm lattialinjan pystyprojektion tai vertailutason ja ajoneuvon ulkopinnan risteyskohdan pystyprojektion ulkopuolelle.

| 6.11.2 | Poiketen tästä vaatimuksesta pakoputki saa ulottua yli 10 mm edellä määritellyn lattialinjan ulkopuolelle, jos sen pään reunat on pyöristetty niin, että kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.11.2

Poiketen tästä vaatimuksesta pakoputki saa ulottua yli 10 mm edellä määritellyn lattialinjan ulkopuolelle, jos sen pään reunat on pyöristetty niin, että kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.

7.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOS

7.1   Ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

| 7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   Hyväksynnän myöntämisestä tai epäämisestä ja tehdyistä muutoksista on ilmoitettava 4.3 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1   Jokaisen ajoneuvon, jossa on tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on vastattava hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä ulkonevien osien osalta.

8.2   Edellä 8.1 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden todentamiseksi on tehtävä riittävä määrä pistokokeita sarjavalmisteisille ajoneuvoille, jotka on varustettu tämän säännön mukaisella hyväksyntämerkillä.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 6 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvo ei läpäise 3 kohdassa tarkoitettua testiä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä ja suuraakkosin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija kokonaan lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, sen on ilmoitettava tästä muille sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU”.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2)  Tämän mahdollisuuden käyttäminen ei muuta tämän säännön soveltamisalaa.

(3)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia ja Montenegro 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö (hyväksynnät myöntävät jäsenvaltiot käyttäen omia ECE-tunnuksiaan) 42, Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Korean tasavalta 51, Malesia 52 ja Thaimaa 53. Tätä seuraavia numeroita annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetuista numeroista sopimuksen sopimuspuolille.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön 4.4 kohta)

Image

MALLI B

(Ks. tämän säännön 4.5 kohta)

Image

---

(1)  Tämä numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

Menettely H-pisteen ja istuimen todellisen selkänojakulman sekä näiden ja R-pisteen ja suunnitellun selkänojakulman välisen suhteen määrittämistä varten

1.   MÄÄRITELMÄT

| 1.1 | ’H-pisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon matkustajatilassa istuvan henkilön sijainnin osoittavaa pistettä, joka on ihmiskehoa edustavan testinuken jalka- ja ylävartalo-osan välisen teoreettisen rotaatioakselin ja pituussuuntaisen pystytason leikkauspiste. Testinukke kuvaillaan jäljempänä 3 kohdassa. |
| --- | --- |

1.1

’H-pisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon matkustajatilassa istuvan henkilön sijainnin osoittavaa pistettä, joka on ihmiskehoa edustavan testinuken jalka- ja ylävartalo-osan välisen teoreettisen rotaatioakselin ja pituussuuntaisen pystytason leikkauspiste. Testinukke kuvaillaan jäljempänä 3 kohdassa.

| 1.2 | ’R-pisteellä’ eli ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan määrittämää vertailupistettä,






  1.2.1 | jolla on ajoneuvon rakenteeseen nähden määritellyt koordinaatit, |
| --- | --- | --- |

1.2

’R-pisteellä’ eli ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan määrittämää vertailupistettä,

1.2.1

jolla on ajoneuvon rakenteeseen nähden määritellyt koordinaatit,

| 1.2.2 | joka vastaa ylävartalo- ja jalkaosan välisen rotaatiopisteen (H-piste) teoreettista paikkaa tavanomaisessa alimmassa tai taimmaisessa ajo- tai käyttöasennossa, jonka valmistaja on määritellyt kutakin istuinpaikkaa varten. |
| --- | --- |

1.2.2

joka vastaa ylävartalo- ja jalkaosan välisen rotaatiopisteen (H-piste) teoreettista paikkaa tavanomaisessa alimmassa tai taimmaisessa ajo- tai käyttöasennossa, jonka valmistaja on määritellyt kutakin istuinpaikkaa varten.

| 1.3 | ’Selkänojakulmalla’ tarkoitetaan istuimen selkänojan kallistusta pystyasentoon nähden. |
| --- | --- |

1.3

’Selkänojakulmalla’ tarkoitetaan istuimen selkänojan kallistusta pystyasentoon nähden.

| 1.4 | ’Todellisella selkänojakulmalla’, tarkoitetaan H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran ja 3 kohdassa kuvaillun ihmiskehoa edustavan testinuken ylävartalolinjan välistä kulmaa. |
| --- | --- |

1.4

’Todellisella selkänojakulmalla’, tarkoitetaan H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran ja 3 kohdassa kuvaillun ihmiskehoa edustavan testinuken ylävartalolinjan välistä kulmaa.

| 1.5 | ’Suunnitellulla selkänojakulmalla’ tarkoitetaan valmistajan määrittelemää kulmaa, joka






  1.5.1 | määrittää selkänojakulman ajoneuvon valmistajan kullekin istuinpaikalle ilmoittamassa alimmassa ja takimmaisessa tavanomaisessa ajo- tai käyttöasennossa, |
| --- | --- | --- |

1.5

’Suunnitellulla selkänojakulmalla’ tarkoitetaan valmistajan määrittelemää kulmaa, joka

1.5.1

määrittää selkänojakulman ajoneuvon valmistajan kullekin istuinpaikalle ilmoittamassa alimmassa ja takimmaisessa tavanomaisessa ajo- tai käyttöasennossa,

| 1.5.2 | on pystysuunnan ja ylävartalolinjan välinen kulma R-pisteessä, |
| --- | --- |

1.5.2

on pystysuunnan ja ylävartalolinjan välinen kulma R-pisteessä,

| 1.5.3 | vastaa teoriassa todellista selkänojakulmaa. |
| --- | --- |

1.5.3

vastaa teoriassa todellista selkänojakulmaa.

2.   H-PISTEIDEN JA TODELLISTEN SELKÄNOJAKULMIEN MÄÄRITTÄMINEN

| 2.1 | H-piste ja todellinen selkänojakulma on määritettävä jokaiselle ajoneuvon valmistajan ilmoittamalle istuinpaikalle. Jos saman istuinrivin kaikki istuimet voidaan katsoa samanlaisiksi (penkki-istuimet, identtiset istuimet, jne.), riittää yhden H-pisteen ja yhden todellisen selkänojakulman määrittäminen istuinriviä kohden. Tällöin 3 kohdassa tarkoitettu testinukke asetetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän istumapaikan on oltava






  2.1.1 | etumaisella rivillä kuljettajan istuin, |
| --- | --- | --- |

2.1

H-piste ja todellinen selkänojakulma on määritettävä jokaiselle ajoneuvon valmistajan ilmoittamalle istuinpaikalle. Jos saman istuinrivin kaikki istuimet voidaan katsoa samanlaisiksi (penkki-istuimet, identtiset istuimet, jne.), riittää yhden H-pisteen ja yhden todellisen selkänojakulman määrittäminen istuinriviä kohden. Tällöin 3 kohdassa tarkoitettu testinukke asetetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän istumapaikan on oltava

2.1.1

etumaisella rivillä kuljettajan istuin,

| 2.1.2 | takarivillä tai -riveillä reunimmaisena sijaitseva istumapaikka. |
| --- | --- |

2.1.2

takarivillä tai -riveillä reunimmaisena sijaitseva istumapaikka.

| 2.2 | H-pistettä ja todellista selkänojakulmaa määritettäessä istuin on asetettava ajoneuvon valmistajan tarkoittamaan alimpaan ja takimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti, tai tällaisten ohjeiden puuttuessa siten, että todellinen selkänojakulma on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta pystysuoraan nähden. |
| --- | --- |

2.2

H-pistettä ja todellista selkänojakulmaa määritettäessä istuin on asetettava ajoneuvon valmistajan tarkoittamaan alimpaan ja takimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti, tai tällaisten ohjeiden puuttuessa siten, että todellinen selkänojakulma on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta pystysuoraan nähden.

3   TESTINUKEN KUVAUS

| 3.1 | Määrityksessä on käytettävä kolmiulotteista testinukkea, joka vastaa massaltaan ja muodoltaan keskimittaista aikuista mieshenkilöä. Tällainen testinukke esitetään jäljempänä kuvissa 1 ja 2. |
| --- | --- |

3.1

Määrityksessä on käytettävä kolmiulotteista testinukkea, joka vastaa massaltaan ja muodoltaan keskimittaista aikuista mieshenkilöä. Tällainen testinukke esitetään jäljempänä kuvissa 1 ja 2.

| 3.2 | Testinuken kokoonpanon on oltava seuraava:






  3.2.1 | kaksi osaa, joista toinen jäljittelee ihmisen ylävartaloa ja toinen istumaosaa ja jotka on nivelöity toisiinsa ylävartalon ja reisiosan välistä rotaatioakselia myöten. Tämän akselin ja testinuken sivun leikkauspiste on nuken H-piste. |
| --- | --- | --- |

3.2

Testinuken kokoonpanon on oltava seuraava:

3.2.1

kaksi osaa, joista toinen jäljittelee ihmisen ylävartaloa ja toinen istumaosaa ja jotka on nivelöity toisiinsa ylävartalon ja reisiosan välistä rotaatioakselia myöten. Tämän akselin ja testinuken sivun leikkauspiste on nuken H-piste.

| 3.2.2 | kaksi sääriä jäljittelevää osaa, jotka on nivelöity istumaosaan, sekä |
| --- | --- |

3.2.2

kaksi sääriä jäljittelevää osaa, jotka on nivelöity istumaosaan, sekä

| 3.2.3 | kaksi jalkateriä jäljittelevää osaa, jotka on liitetty sääriosiin nilkkoja edustavilla nivelillä. |
| --- | --- |

3.2.3

kaksi jalkateriä jäljittelevää osaa, jotka on liitetty sääriosiin nilkkoja edustavilla nivelillä.

| 3.2.4 | Lisäksi istumaosassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan tarkastaa suoruus poikittaissuunnassa. |
| --- | --- |

3.2.4

Lisäksi istumaosassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan tarkastaa suoruus poikittaissuunnassa.

| 3.3 | Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että nuken kokonaismassa on noin 75,6 kg. Painojen massat esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2 olevassa taulukossa. |
| --- | --- |

3.3

Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että nuken kokonaismassa on noin 75,6 kg. Painojen massat esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2 olevassa taulukossa.

| 3.4 | Testinuken ylävartalolinjaksi otetaan jalkaosan ja lantion välisen nivelen ja niskan ja rintaosan välisen teoreettisen nivelen kautta kulkeva suora (katso tämän liitteen lisäyksen kuva 1). |
| --- | --- |

3.4

Testinuken ylävartalolinjaksi otetaan jalkaosan ja lantion välisen nivelen ja niskan ja rintaosan välisen teoreettisen nivelen kautta kulkeva suora (katso tämän liitteen lisäyksen kuva 1).

4.   NUKEN ASETTAMINEN

Kolmiulotteinen testinukke on asetettava paikalleen seuraavasti:

| 4.1 | Ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten säädettyinä 2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

4.1

Ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten säädettyinä 2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| 4.2 | Testattava istuin on peitettävä kankaalla nuken paikalleen asettamisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.2

Testattava istuin on peitettävä kankaalla nuken paikalleen asettamisen helpottamiseksi.

| 4.3 | Nukke on asetettava istuimelle siten, että sen rotaatioakseli on kohtisuorassa ajoneuvon pitkittäistä symmetriatasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.3

Nukke on asetettava istuimelle siten, että sen rotaatioakseli on kohtisuorassa ajoneuvon pitkittäistä symmetriatasoa vastaan.

| 4.4 | Nuken jalkaterät on asetettava seuraavasti:






  4.4.1 | etuistuimilla siten, että sivuttaista suoruutta osoittava vesivaaka nuken istumaosassa näyttää vaakasuoraa; |
| --- | --- | --- |

4.4

Nuken jalkaterät on asetettava seuraavasti:

4.4.1

etuistuimilla siten, että sivuttaista suoruutta osoittava vesivaaka nuken istumaosassa näyttää vaakasuoraa;

| 4.4.2 | takaistuimilla mahdollisimman pitkälle eteen siten, että ne koskettavat etuistuimeen. Jos jalkaterät koskettavat tällöin lattiaa eri korkeuksilla olevissa kohdissa, on ensiksi etuistuinta koskettava jalkaterä otettava vertailupisteeksi ja asetettava toinen jalka siten, että nuken istumaosassa sivuttaista suoruutta mittaava vesivaaka näyttää vaakasuoraa. |
| --- | --- |

4.4.2

takaistuimilla mahdollisimman pitkälle eteen siten, että ne koskettavat etuistuimeen. Jos jalkaterät koskettavat tällöin lattiaa eri korkeuksilla olevissa kohdissa, on ensiksi etuistuinta koskettava jalkaterä otettava vertailupisteeksi ja asetettava toinen jalka siten, että nuken istumaosassa sivuttaista suoruutta mittaava vesivaaka näyttää vaakasuoraa.

| 4.4.3 | Jos H-piste määritetään keskimmäiselle istuimelle, jalkaterät on asetettava keskitunnelin molemmin puolin. |
| --- | --- |

4.4.3

Jos H-piste määritetään keskimmäiselle istuimelle, jalkaterät on asetettava keskitunnelin molemmin puolin.

| 4.5 | Asetetaan sääripainot paikalleen ja säädetään nuken istumaosan poikittaista suoruutta osoittava vesivaaka uudelleen vaakasuoraan, minkä jälkeen nuken istumaosaan asetetaan painot. |
| --- | --- |

4.5

Asetetaan sääripainot paikalleen ja säädetään nuken istumaosan poikittaista suoruutta osoittava vesivaaka uudelleen vaakasuoraan, minkä jälkeen nuken istumaosaan asetetaan painot.

| 4.6 | Nukkea siirretään poispäin selkänojasta polvitankoa käyttäen ja nuken selkää taitetaan eteenpäin. Nukke asetetaan uudelleen paikoilleen työntämällä sitä taaksepäin istuimella niin pitkälle kuin se menee, minkä jälkeen nuken ylävartalo asetetaan jälleen istuimen selkänojaa vasten. |
| --- | --- |

4.6

Nukkea siirretään poispäin selkänojasta polvitankoa käyttäen ja nuken selkää taitetaan eteenpäin. Nukke asetetaan uudelleen paikoilleen työntämällä sitä taaksepäin istuimella niin pitkälle kuin se menee, minkä jälkeen nuken ylävartalo asetetaan jälleen istuimen selkänojaa vasten.

| 4.7 | Nukkeen kohdistetaan kahdesti vaakasuuntainen voima, jonka suuruus on noin 10 ± 1 daN. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään mustalla nuolella kuvassa 2. |
| --- | --- |

4.7

Nukkeen kohdistetaan kahdesti vaakasuuntainen voima, jonka suuruus on noin 10 ± 1 daN. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään mustalla nuolella kuvassa 2.

| 4.8 | Istumaosan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, jonka jälkeen ylävartalon painot asetetaan paikalleen. Nuken sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa. |
| --- | --- |

4.8

Istumaosan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, jonka jälkeen ylävartalon painot asetetaan paikalleen. Nuken sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa.

| 4.9 | Nuken selkää taitetaan eteenpäin niin, että sivuttainen vesivaaka pysyy vaakasuorassa, kunnes ylävartalon painot ovat H-pisteen yläpuolella, jotta kitka istuimen selkänojaa vasten vältetään. |
| --- | --- |

4.9

Nuken selkää taitetaan eteenpäin niin, että sivuttainen vesivaaka pysyy vaakasuorassa, kunnes ylävartalon painot ovat H-pisteen yläpuolella, jotta kitka istuimen selkänojaa vasten vältetään.

| 4.10 | Asetuksen lopuksi nuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa vasten. Sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei ole, edellä kuvailtu menettely on toistettava. |
| --- | --- |

4.10

Asetuksen lopuksi nuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa vasten. Sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei ole, edellä kuvailtu menettely on toistettava.

5.   TULOKSET

| 5.1 | Kun testinukke on asetettu 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, nuken H-piste ja ylävartalolinjan kallistuskulma katsotaan tarkasteltavan istuimen H-pisteeksi ja todelliseksi selkänojakulmaksi. |
| --- | --- |

5.1

Kun testinukke on asetettu 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, nuken H-piste ja ylävartalolinjan kallistuskulma katsotaan tarkasteltavan istuimen H-pisteeksi ja todelliseksi selkänojakulmaksi.

| 5.2 | H-pisteen koordinaatit kolmen keskenään kohtisuoran tason suhteen sekä todellinen selkänojakulma mitataan, ja niitä verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

5.2

H-pisteen koordinaatit kolmen keskenään kohtisuoran tason suhteen sekä todellinen selkänojakulma mitataan, ja niitä verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin tietoihin.

6.   R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN SEKÄ SUUNNITELLUN SELKÄNOJAKULMAN JA TODELLISEN SELKÄNOJAKULMAN VÄLISEN SUHTEEN MÄÄRITTÄMINEN

| 6.1 | H-pistettä ja todellista selkänojakulmaa koskevien 5.2 kohdan mukaisten mittausten tuloksia on verrattava ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja suunniteltuun selkänojakulmaan. |
| --- | --- |

6.1

H-pistettä ja todellista selkänojakulmaa koskevien 5.2 kohdan mukaisten mittausten tuloksia on verrattava ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja suunniteltuun selkänojakulmaan.

| 6.2 | R-pisteen ja H-pisteen keskinäistä sijaintia sekä suunnitellun selkänojakulman ja todellisen selkänojakulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istuinpaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos todellinen selkänojakulma poikkeaa enintään 5o suunnitellusta selkänojakulmasta. |
| --- | --- |

6.2

R-pisteen ja H-pisteen keskinäistä sijaintia sekä suunnitellun selkänojakulman ja todellisen selkänojakulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istuinpaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos todellinen selkänojakulma poikkeaa enintään 5o suunnitellusta selkänojakulmasta.

| 6.2.1 | Jos nämä edellytykset täyttyvät, testissä on käytettävä R-pistettä ja suunniteltua selkänojakulmaa, ja nukke on tarvittaessa sijoitettava siten, että H-piste yhtyy R-pisteeseen ja todellinen selkänojakulma on sama kuin suunniteltu selkänojakulma. |
| --- | --- |

6.2.1

Jos nämä edellytykset täyttyvät, testissä on käytettävä R-pistettä ja suunniteltua selkänojakulmaa, ja nukke on tarvittaessa sijoitettava siten, että H-piste yhtyy R-pisteeseen ja todellinen selkänojakulma on sama kuin suunniteltu selkänojakulma.

| 6.3 | Jos H-piste tai todellinen selkänojakulma ei täytä 6.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, H-piste ja todellinen selkänojakulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolme kertaa). Jos tulokset kahdella kerralla kolmesta täyttävät vaatimukset, testitulosta on pidettävä hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

6.3

Jos H-piste tai todellinen selkänojakulma ei täytä 6.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, H-piste ja todellinen selkänojakulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolme kertaa). Jos tulokset kahdella kerralla kolmesta täyttävät vaatimukset, testitulosta on pidettävä hyväksyttävänä.

| 6.4 | Ellei ainakin kahdella kerralla kolmesta saada 6.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia täyttäviä tuloksia, testin tulosta ei katsota hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

6.4

Ellei ainakin kahdella kerralla kolmesta saada 6.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia täyttäviä tuloksia, testin tulosta ei katsota hyväksyttäväksi.

| 6.5 | Jos saadaan 6.4 kohdassa tarkoitettu tulos tai jos vertailua ei voida tehdä, koska ajoneuvon valmistaja ei ole toimittanut tietoja R-pisteen sijainnista tai suunnitellusta selkänojakulmasta, voidaan käyttää kolmen määrityksen keskiarvoja ja soveltaa niitä kaikissa tapauksissa, kun tässä säännössä viitataan R-pisteeseen tai suunniteltuun selkänojakulmaan. |
| --- | --- |

6.5

Jos saadaan 6.4 kohdassa tarkoitettu tulos tai jos vertailua ei voida tehdä, koska ajoneuvon valmistaja ei ole toimittanut tietoja R-pisteen sijainnista tai suunnitellusta selkänojakulmasta, voidaan käyttää kolmen määrityksen keskiarvoja ja soveltaa niitä kaikissa tapauksissa, kun tässä säännössä viitataan R-pisteeseen tai suunniteltuun selkänojakulmaan.

Lisäys

KOLMIULOTTEINEN TESTINUKKE

Image

TESTINUKEN MITAT JA MASSAT

Testinuken massa

| kg |
| --- |
| Ylävartaloa ja istumaosaa simuloivat osat | 16,6 |
| Ylävartalon massa | 31,2 |
| Istumaosan massa | 7,8 |
| Reisiosan massa | 6,8 |
| Sääriosan massa | 13,2 |
| Yhteensä | 75,6 |

kg

Ylävartaloa ja istumaosaa simuloivat osat

16,6

Ylävartalon massa

31,2

Istumaosan massa

7,8

Reisiosan massa

6,8

Sääriosan massa

13,2

Yhteensä

75,6

Kuva 2

Image

---

LIITE 4

ULKONEVIEN OSIEN JA ETÄISYYKSIEN MITTAAMINEN

1.   MENETELMÄ ULKOPINTAAN ASENNETUN OSAN ULKONEMAN MITTOJEN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 1.1 | Kuperaan pintaan asennetun osan ulkonema voidaan määrittää joko suoraan tai ajoneuvoon kiinnitetyn osan asianomaisen kohdan piirroksen avulla. |
| --- | --- |

1.1

Kuperaan pintaan asennetun osan ulkonema voidaan määrittää joko suoraan tai ajoneuvoon kiinnitetyn osan asianomaisen kohdan piirroksen avulla.

| 1.2 | Jos muuhun kuin kuperaan pintaan asennetun osan ulkonemaa ei voida määrittää yksinkertaisella mittauksella, se on määritettävä mittaamalla läpimitaltaan 100 mm:n suuruisen pallon keskipisteen ja pinnan nimellislinjan välisen etäisyyden suurin muutos, kun palloa liikutetaan niin, että se koskettaa jatkuvasti kyseistä osaa. Kuvassa 1 on esimerkki tämän menetelmän käytöstä. |
| --- | --- |

1.2

Jos muuhun kuin kuperaan pintaan asennetun osan ulkonemaa ei voida määrittää yksinkertaisella mittauksella, se on määritettävä mittaamalla läpimitaltaan 100 mm:n suuruisen pallon keskipisteen ja pinnan nimellislinjan välisen etäisyyden suurin muutos, kun palloa liikutetaan niin, että se koskettaa jatkuvasti kyseistä osaa. Kuvassa 1 on esimerkki tämän menetelmän käytöstä.

| 1.3 | Tarttumiskahvojen osalta ulkonema mitataan suhteessa tasoon, joka kulkee kahvojen kiinnityskohtien kautta. Kuvassa 2 annetaan esimerkki tällaisesta mittauksesta. |
| --- | --- |

1.3

Tarttumiskahvojen osalta ulkonema mitataan suhteessa tasoon, joka kulkee kahvojen kiinnityskohtien kautta. Kuvassa 2 annetaan esimerkki tällaisesta mittauksesta.

2.   MENETELMÄ AJOVALAISIMEN LIPAN JA KEHYKSEN ULKONEMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 2.1 | Ulkonema ajovalaisimen ulkopinnasta on mitattava vaakasuunnassa läpimitaltaan 100 mm:n suuruisen pallon kosketuspisteestä, kuten kuvassa 3 esitetään. |
| --- | --- |

2.1

Ulkonema ajovalaisimen ulkopinnasta on mitattava vaakasuunnassa läpimitaltaan 100 mm:n suuruisen pallon kosketuspisteestä, kuten kuvassa 3 esitetään.

3.   MENETELMÄ SÄLEIKÖN OSIEN VÄLISEN ETÄISYYDEN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 3.1 | Säleikön osien välinen etäisyys määritellään mittaamalla niiden kahden tason välinen etäisyys, jotka kulkevat pallon kosketuspisteiden kautta ja ovat kohtisuorassa kosketuspisteet yhdistävään suoraan nähden. Kuvissa 4 ja 5 annetaan esimerkkejä tämän menetelmän käytöstä. |
| --- | --- |

3.1

Säleikön osien välinen etäisyys määritellään mittaamalla niiden kahden tason välinen etäisyys, jotka kulkevat pallon kosketuspisteiden kautta ja ovat kohtisuorassa kosketuspisteet yhdistävään suoraan nähden. Kuvissa 4 ja 5 annetaan esimerkkejä tämän menetelmän käytöstä.

Kuva 1

Image

Kuva 2

Image

Kuva 3

Image

Kuvat 4 ja 5

Image

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/18

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 80 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 01 täydennys 3 — Voimaantulopäivä: 18. kesäkuuta 2007

Muutossarjan 01 oikaisu 1 — Voimaantulopäivä: 12. marraskuuta 2008

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Istuimia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ajoneuvotyypin istuimien kiinnityspisteitä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin istuinten asennusta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Istuintyypin ja/tai ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymäsäännöt |
| --- | --- |

12.

| 13. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

13.

| Lisäys 1 — | Testausmenettelyt istuimia varten 5 kohdan mukaisesti ja/tai kiinnityspisteitä varten 6.1.2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Testausmenettelyt ajoneuvon kiinnityspisteitä varten 6.1.1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Suoritettavat mittaukset |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Lisäys 4 — | Hyväksyttävyysperusteiden määrittäminen |
| --- | --- |

Lisäys 4 —

| Lisäys 5 — | Staattisen testin vaatimukset ja menettelyt |
| --- | --- |

Lisäys 5 —

| Lisäys 6 — | Istuimien selkänojan takaosan energianvaimennusominaisuudet |
| --- | --- |

Lisäys 6 —

LIITTEET

| Liite 1 — | Ilmoitus istuintyypin tai -tyyppien hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta sen (niiden) lujuuden osalta säännön nro 80 nojalla |
| --- | --- |

Liite 1 —

| Liite 2 — | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä istuimen kiinnityspisteiden lujuuden osalta säännön nro 80 nojalla |
| --- | --- |

Liite 2 —

| Liite 3 — | Hyväksyntämerkkien asettelu |
| --- | --- |

Liite 3 —

| Liite 4 — | Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja ylävartalon todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi |
| --- | --- |

Liite 4 —

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan:






  a) | eteenpäin suunnatuiksi asennettaviin matkustajien istuimiin luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B kuuluvissa ajoneuvoissa (1); |
| --- | --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan:

a)

eteenpäin suunnatuiksi asennettaviin matkustajien istuimiin luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B kuuluvissa ajoneuvoissa (1);

| b) | luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B (1) kuuluviin ajoneuvoihin niiden matkustajien istuinten kiinnityspisteiden ja istuinten asennuksen osalta. |
| --- | --- |

b)

luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B (1) kuuluviin ajoneuvoihin niiden matkustajien istuinten kiinnityspisteiden ja istuinten asennuksen osalta.

| 1.2 | Valmistajan pyynnöstä katsotaan, että säännön nro 17 nojalla hyväksytyt luokan M2
   (1) ajoneuvot ovat tämän säännön vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

1.2

Valmistajan pyynnöstä katsotaan, että säännön nro 17 nojalla hyväksytyt luokan M2
   (1) ajoneuvot ovat tämän säännön vaatimusten mukaisia.

| 1.3 | Ajoneuvot, joiden istuimista osalle on myönnetty säännön nro 14 7.4 kohdassa tarkoitetuttu poikkeus, on hyväksyttävä tämän säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvot, joiden istuimista osalle on myönnetty säännön nro 14 7.4 kohdassa tarkoitetuttu poikkeus, on hyväksyttävä tämän säännön mukaisesti.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Istuimen hyväksynnällä’ tarkoitetaan istuintyypille osana myönnettävää hyväksyntää eteenpäin suunnattujen istuinten matkustajien suojan suhteen istuinten lujuuden ja niiden selkänojien rakenteen osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Istuimen hyväksynnällä’ tarkoitetaan istuintyypille osana myönnettävää hyväksyntää eteenpäin suunnattujen istuinten matkustajien suojan suhteen istuinten lujuuden ja niiden selkänojien rakenteen osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää niiden ajoneuvon rakenteen osien lujuuden osalta, joihin istuimet on määrä kiinnittää, ja istuimien asennuksen osalta. |
| --- | --- |

2.2

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää niiden ajoneuvon rakenteen osien lujuuden osalta, joihin istuimet on määrä kiinnittää, ja istuimien asennuksen osalta.

| 2.3 | ’Istuintyypillä’ tarkoitetaan istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta, jotka voivat vaikuttaa niiden lujuuteen ja vaaratekijöihin:






  2.3.1 | kuormitusta kantavien osien rakenne, muoto, mitat ja materiaalit |
| --- | --- | --- |

2.3

’Istuintyypillä’ tarkoitetaan istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta, jotka voivat vaikuttaa niiden lujuuteen ja vaaratekijöihin:

2.3.1

kuormitusta kantavien osien rakenne, muoto, mitat ja materiaalit

| 2.3.2 | istuimen selkänojan säätö- ja lukitusjärjestelmän tyypit ja mitat |
| --- | --- |

2.3.2

istuimen selkänojan säätö- ja lukitusjärjestelmän tyypit ja mitat

| 2.3.3 | kiinnityslaitteiden ja tukien (esim. jalkojen) mitat, rakenne ja materiaalit. |
| --- | --- |

2.3.3

kiinnityslaitteiden ja tukien (esim. jalkojen) mitat, rakenne ja materiaalit.

| 2.4 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osiltaan:






  2.4.1 | tämän säännön kannalta merkittävät rakenteelliset ominaisuudet ja |
| --- | --- | --- |

2.4

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osiltaan:

2.4.1

tämän säännön kannalta merkittävät rakenteelliset ominaisuudet ja

| 2.4.2 | ajoneuvoon mahdollisesti asennetun istuimen (istuinten) tyyppi tai tyypit. |
| --- | --- |

2.4.2

ajoneuvoon mahdollisesti asennetun istuimen (istuinten) tyyppi tai tyypit.

| 2.5 | ’Istuimella’ tarkoitetaan ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua ja yhden tai usean täysikasvuisen henkilön istuttavaa rakennetta, joka voidaan kiinnittää ajoneuvon rakenteeseen, verhoiluineen ja kiinnityslaitteineen. |
| --- | --- |

2.5

’Istuimella’ tarkoitetaan ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua ja yhden tai usean täysikasvuisen henkilön istuttavaa rakennetta, joka voidaan kiinnittää ajoneuvon rakenteeseen, verhoiluineen ja kiinnityslaitteineen.

| 2.6. | ’Erillisellä istuimella’ tarkoitetaan yhden matkustajan istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. |
| --- | --- |

2.6.

’Erillisellä istuimella’ tarkoitetaan yhden matkustajan istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta.

| 2.7 | ’Kaksoisistuimella’ tarkoitetaan kahden matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. Kaksi vierekkäistä istuinta, jotka eivät ole keskenään yhteydessä, on katsottava kahdeksi erilliseksi istuimeksi. |
| --- | --- |

2.7

’Kaksoisistuimella’ tarkoitetaan kahden matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. Kaksi vierekkäistä istuinta, jotka eivät ole keskenään yhteydessä, on katsottava kahdeksi erilliseksi istuimeksi.

| 2.8 | ’Istuinrivillä’ tarkoitetaan vähintään kolmen matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. Useaa vierekkäin ryhmiteltyä erillistä istuinta tai kaksoisistuinta ei katsota istuinriviksi. |
| --- | --- |

2.8

’Istuinrivillä’ tarkoitetaan vähintään kolmen matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. Useaa vierekkäin ryhmiteltyä erillistä istuinta tai kaksoisistuinta ei katsota istuinriviksi.

| 2.9 | ’Istuintyynyllä’ tarkoitetaan sitä istuimen osaa, joka on sijoitettu lähes vaakasuoraan ja suunniteltu istuvan matkustajan alustaksi. |
| --- | --- |

2.9

’Istuintyynyllä’ tarkoitetaan sitä istuimen osaa, joka on sijoitettu lähes vaakasuoraan ja suunniteltu istuvan matkustajan alustaksi.

| 2.10 | ’Istuimen selkänojalla’ tarkoitetaan sitä istuimen osaa, joka on lähes pystysuora ja suunniteltu matkustajan selän, hartioiden ja mahdollisesti pään tueksi. |
| --- | --- |

2.10

’Istuimen selkänojalla’ tarkoitetaan sitä istuimen osaa, joka on lähes pystysuora ja suunniteltu matkustajan selän, hartioiden ja mahdollisesti pään tueksi.

| 2.11 | ’Säätöjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. |
| --- | --- |

2.11

’Säätöjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon.

| 2.12 | ’Siirtojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää sivu- tai pituussuunnassa, jotta matkustajien pääsy ajoneuvoon helpottuisi. |
| --- | --- |

2.12

’Siirtojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää sivu- tai pituussuunnassa, jotta matkustajien pääsy ajoneuvoon helpottuisi.

| 2.13 | ’Lukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon. |
| --- | --- |

2.13

’Lukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon.

| 2.14 | ’Kiinnityspisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon lattian tai korin osaa, johon istuin voidaan kiinnittää. |
| --- | --- |

2.14

’Kiinnityspisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon lattian tai korin osaa, johon istuin voidaan kiinnittää.

| 2.15 | ’Kiinnityslaitteilla’ pultteja tai muita osia, joita käytetään istuimen kiinnittämiseen ajoneuvoon. |
| --- | --- |

2.15

’Kiinnityslaitteilla’ pultteja tai muita osia, joita käytetään istuimen kiinnittämiseen ajoneuvoon.

| 2.16 | ’Vaunulla’ tarkoitetaan testauslaitteistoa, joka on tehty ja jota käytetään sellaisten liikenneonnettomuuksien dynaamiseen jäljittelyyn, joihin liittyy nokkakolari. |
| --- | --- |

2.16

’Vaunulla’ tarkoitetaan testauslaitteistoa, joka on tehty ja jota käytetään sellaisten liikenneonnettomuuksien dynaamiseen jäljittelyyn, joihin liittyy nokkakolari.

| 2.17 | ’Lisäistuimella’ tarkoitetaan testattavan istuimen taakse vaunuun nukkea varten asennettua istuinta. Tämän istuimen on vastattava testattavan istuimen takana ajoneuvossa käytettävää istuinta. |
| --- | --- |

2.17

’Lisäistuimella’ tarkoitetaan testattavan istuimen taakse vaunuun nukkea varten asennettua istuinta. Tämän istuimen on vastattava testattavan istuimen takana ajoneuvossa käytettävää istuinta.

| 2.18 | ’Vertailutasolla’ tarkoitetaan nuken kantapäiden kosketuspisteiden kautta kulkevaa tasoa, jota käytetään H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseen moottoriajoneuvojen istumapaikoissa liitteen 4 ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.18

’Vertailutasolla’ tarkoitetaan nuken kantapäiden kosketuspisteiden kautta kulkevaa tasoa, jota käytetään H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseen moottoriajoneuvojen istumapaikoissa liitteen 4 ohjeiden mukaisesti.

| 2.19 | ’Vertailukorkeudella’ istuimen yläreunan korkeutta vertailutasosta. |
| --- | --- |

2.19

’Vertailukorkeudella’ istuimen yläreunan korkeutta vertailutasosta.

| 2.20 | ’Nukella’ tarkoitetaan Hybrid II:n tai III:n eritelmiä vastaavaa nukkea. (2) |
| --- | --- |

2.20

’Nukella’ tarkoitetaan Hybrid II:n tai III:n eritelmiä vastaavaa nukkea. (2)

| 2.21 | ’Viitealueella’ tarkoitetaan kahden pituussuuntaisen, toisistaan 400 mm:n etäisyydellä ja H-pisteeseen nähden symmetrisesti sijaitsevan pystytason välissä olevaa tilaa, joka määritetään säännön nro 21 liitteessä 1 kuvatulla tavalla kiertämällä päätä edustavaa laitetta pystysuorasta vaakasuoraan asentoon. Laite on kohdistettava mainitussa säännön nro 21 liitteessä kuvatulla tavalla ja asetettava enimmäispituuteensa eli 840 mm:iin ja vähimmäispituuteensa eli 736 mm:iin mainitun tilan edelleen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.21

’Viitealueella’ tarkoitetaan kahden pituussuuntaisen, toisistaan 400 mm:n etäisyydellä ja H-pisteeseen nähden symmetrisesti sijaitsevan pystytason välissä olevaa tilaa, joka määritetään säännön nro 21 liitteessä 1 kuvatulla tavalla kiertämällä päätä edustavaa laitetta pystysuorasta vaakasuoraan asentoon. Laite on kohdistettava mainitussa säännön nro 21 liitteessä kuvatulla tavalla ja asetettava enimmäispituuteensa eli 840 mm:iin ja vähimmäispituuteensa eli 736 mm:iin mainitun tilan edelleen rajoittamiseksi.

| 2.22 | ’Kolmipistevyöllä’ tarkoitetaan tässä säännössä myös vöitä, joissa on enemmän kuin kolme kiinnityspistettä. |
| --- | --- |

2.22

’Kolmipistevyöllä’ tarkoitetaan tässä säännössä myös vöitä, joissa on enemmän kuin kolme kiinnityspistettä.

| 2.23 | ’Istuinten välisellä tilalla’ tarkoitetaan samansuuntaisten istuinten osalta vaakatasossa 620 mm:n korkeudella lattiasta mitattua etäisyyttä istuimen selkänojan etupinnan ja sen edellä olevan istuimen selänojan takapinnan välillä. |
| --- | --- |

2.23

’Istuinten välisellä tilalla’ tarkoitetaan samansuuntaisten istuinten osalta vaakatasossa 620 mm:n korkeudella lattiasta mitattua etäisyyttä istuimen selkänojan etupinnan ja sen edellä olevan istuimen selänojan takapinnan välillä.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Istuimen valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on tehtävä istuinta koskeva hyväksyntähakemus. |
| --- | --- |

3.1

Istuimen valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on tehtävä istuinta koskeva hyväksyntähakemus.

| 3.2 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvoa koskeva hyväksyntähakemus. |
| --- | --- |

3.2

Ajoneuvon valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvoa koskeva hyväksyntähakemus.

| 3.3 | Istuimen tai ajoneuvon hyväksyntää koskevaan hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:






  3.3.1 | Istuimen hyväksyntä:






  3.3.1.1 | istuimen, sen kiinnityslaitteiden ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien yksityiskohtainen kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Istuimen tai ajoneuvon hyväksyntää koskevaan hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.3.1

Istuimen hyväksyntä:

3.3.1.1

istuimen, sen kiinnityslaitteiden ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien yksityiskohtainen kuvaus

| 3.3.1.2 | tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimesta, sen kiinnityslaitteista ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmistä. |
| --- | --- |

3.3.1.2

tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimesta, sen kiinnityslaitteista ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmistä.

| 3.3.2 | Ajoneuvon hyväksyntä:






  3.3.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon rakenneosista |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Ajoneuvon hyväksyntä:

3.3.2.1

yksityiskohtainen kuvaus kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon rakenneosista

| 3.3.2.2 | tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon osista. |
| --- | --- |

3.3.2.2

tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon osista.

| 3.4 | Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava






  3.4.1 | kaksi hyväksyttävää tyyppiä edustavaa istuinta, kun kyseessä on istuimen hyväksyntä, |
| --- | --- | --- |

3.4

Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava

3.4.1

kaksi hyväksyttävää tyyppiä edustavaa istuinta, kun kyseessä on istuimen hyväksyntä,

| 3.4.2 | osa ajoneuvorakennetta, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä. |
| --- | --- |

3.4.2

osa ajoneuvorakennetta, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu istuin täyttää jäljempänä olevan 5 kohdan vaatimukset, kyseiselle istuintyypille on annettava tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu istuin täyttää jäljempänä olevan 5 kohdan vaatimukset, kyseiselle istuintyypille on annettava tyyppihyväksyntä.

| 4.2 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa jäljempänä olevan 6 ja 7 kohdan asiaankuuluvia vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvotyypille annettava tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

4.2

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa jäljempänä olevan 6 ja 7 kohdan asiaankuuluvia vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvotyypille annettava tyyppihyväksyntä.

| 4.3 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle istuin- tai ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.3

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle istuin- tai ajoneuvotyypille.

| 4.4 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta istuin- tai ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 ja/tai2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.4

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta istuin- tai ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 ja/tai2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.5 | Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn istuintyypin mukaisiin istuimiin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat






  4.5.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (3) |
| --- | --- | --- |

4.5

Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn istuintyypin mukaisiin istuimiin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat

4.5.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (3)

| 4.5.2 | tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero 4.5.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella. |
| --- | --- |

4.5.2

tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero 4.5.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella.

| 4.6 | Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty. |
| --- | --- |

4.6

Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty.

| 4.7 | Tapauksen mukaan hyväksyntämerkki on sijoitettava istuimeen tai istuimiin taikka valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.7

Tapauksen mukaan hyväksyntämerkki on sijoitettava istuimeen tai istuimiin taikka valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.8 | Liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. |
| --- | --- |

4.8

Liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta.

5.   ISTUIMIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 5.1 | Kuhunkin istuintyyppiin sovelletaan valmistajan pyynnön mukaisesti joko lisäyksen 1 (dynaaminen testi) tai lisäyksien 5 ja 6 (staattinen testi) testivaatimuksia. |
| --- | --- |

5.1

Kuhunkin istuintyyppiin sovelletaan valmistajan pyynnön mukaisesti joko lisäyksen 1 (dynaaminen testi) tai lisäyksien 5 ja 6 (staattinen testi) testivaatimuksia.

| 5.2 | Istuintyypille tehdyt testit on kirjattava liitteessä 1 annetun mallin mukaiseen istuintyypin hyväksyntää koskevaan ilmoituslomakkeeseen. |
| --- | --- |

5.2

Istuintyypille tehdyt testit on kirjattava liitteessä 1 annetun mallin mukaiseen istuintyypin hyväksyntää koskevaan ilmoituslomakkeeseen.

| 5.3 | Jokaiseen toimitettuun säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

5.3

Jokaiseen toimitettuun säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä.

| 5.4 | Säätö- ja lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan täydessä käyttökunnossa testin jälkeen. |
| --- | --- |

5.4

Säätö- ja lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan täydessä käyttökunnossa testin jälkeen.

6.   AJONEUVOTYYPIN ISTUINTEN KIINNITYSPISTEITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 6.1 | Ajoneuvon istuimien kiinnityspisteiden on kestettävä






  6.1.1 | joko lisäyksessä 2 esitetty testi |
| --- | --- | --- |

6.1

Ajoneuvon istuimien kiinnityspisteiden on kestettävä

6.1.1

joko lisäyksessä 2 esitetty testi

| 6.1.2 | tai, jos istuin on asennettu testattavaan ajoneuvon rakenteen osaan, lisäyksessä 1 määrätyt testit. Istuimen ei tarvitse olla hyväksytty istuin sillä edellytyksellä, että se täyttää edellä mainitun lisäyksen 3.2.1 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.1.2

tai, jos istuin on asennettu testattavaan ajoneuvon rakenteen osaan, lisäyksessä 1 määrätyt testit. Istuimen ei tarvitse olla hyväksytty istuin sillä edellytyksellä, että se täyttää edellä mainitun lisäyksen 3.2.1 kohdan vaatimukset.

| 6.2 | Kiinnityspisteen tai sitä ympäröivän alueen pysyvä muodonmuutos, rikkoutuminen mukaan lukien, on sallittava sillä edellytyksellä, että rakenne on kestänyt vaaditun voiman koko säädetyn ajan. |
| --- | --- |

6.2

Kiinnityspisteen tai sitä ympäröivän alueen pysyvä muodonmuutos, rikkoutuminen mukaan lukien, on sallittava sillä edellytyksellä, että rakenne on kestänyt vaaditun voiman koko säädetyn ajan.

| 6.3 | Jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi kiinnityspistetyyppi, kukin muunnelma on testattava hyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle. |
| --- | --- |

6.3

Jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi kiinnityspistetyyppi, kukin muunnelma on testattava hyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle.

| 6.4 | Yhtä testiä voidaan käyttää samanaikaisesti istuimen ja ajoneuvon hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

6.4

Yhtä testiä voidaan käyttää samanaikaisesti istuimen ja ajoneuvon hyväksymiseksi.

| 6.5 | M3-luokan ajoneuvoissa istuimien kiinnityspisteiden katsotaan olevan 6.1 ja 6.2 kohdan vaatimusten mukaiset, jos vastaavien istuma-asentojen turvavöiden kiinnityspisteet kiinnitetään suoraan asennettaviin istuimiin ja mainitut turvavöiden kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 vaatimusten mukaiset, tarvittaessa 7.4 kohdassa säädetyin poikkeuksin. |
| --- | --- |

6.5

M3-luokan ajoneuvoissa istuimien kiinnityspisteiden katsotaan olevan 6.1 ja 6.2 kohdan vaatimusten mukaiset, jos vastaavien istuma-asentojen turvavöiden kiinnityspisteet kiinnitetään suoraan asennettaviin istuimiin ja mainitut turvavöiden kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 vaatimusten mukaiset, tarvittaessa 7.4 kohdassa säädetyin poikkeuksin.

7.   AJONEUVOTYYPIN ISTUINTEN ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 7.1 | Kaikki asennetut eteenpäin suunnatut istuimet on hyväksyttävä tämän säännön 5 kohdan vaatimusten mukaisesti ja seuraavin edellytyksin:






  7.1.1 | istuimen vertailukorkeuden on oltava vähintään 1 m ja |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaikki asennetut eteenpäin suunnatut istuimet on hyväksyttävä tämän säännön 5 kohdan vaatimusten mukaisesti ja seuraavin edellytyksin:

7.1.1

istuimen vertailukorkeuden on oltava vähintään 1 m ja

| 7.1.2 | välittömästi testattavan istuimen takana olevan istuimen H-pisteen on oltava alle 72 mm ylempänä kuin kyseisen istuimen H-piste tai, jos takana olevan istuimen H-piste on yli 72 mm korkeammalla, kyseinen istuin on testattava ja hyväksyttävä asennettavaksi sellaisessa asennossa. |
| --- | --- |

7.1.2

välittömästi testattavan istuimen takana olevan istuimen H-pisteen on oltava alle 72 mm ylempänä kuin kyseisen istuimen H-piste tai, jos takana olevan istuimen H-piste on yli 72 mm korkeammalla, kyseinen istuin on testattava ja hyväksyttävä asennettavaksi sellaisessa asennossa.

| 7.2 | Kun hyväksyntä tehdään lisäyksen 1 mukaisesti, sovelletaan testejä 1 ja 2, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:






  7.2.1 | Testiä 1 ei sovelleta, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana ei ole eteenpäin suunnattua istuinta). |
| --- | --- | --- |

7.2

Kun hyväksyntä tehdään lisäyksen 1 mukaisesti, sovelletaan testejä 1 ja 2, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

7.2.1

Testiä 1 ei sovelleta, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana ei ole eteenpäin suunnattua istuinta).

| 7.2.2 | Testiä 2 ei sovelleta,






  7.2.2.1 | jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan tai |
| --- | --- | --- |

7.2.2

Testiä 2 ei sovelleta,

7.2.2.1

jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan tai

| 7.2.2.2 | jos takana olevaan istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnityspisteet ovat täysin säännön nro 14 mukaisia (poikkeuksetta), tai |
| --- | --- |

7.2.2.2

jos takana olevaan istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnityspisteet ovat täysin säännön nro 14 mukaisia (poikkeuksetta), tai

| 7.2.2.3 | jos istuin täyttää tämän säännön lisäyksen 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

7.2.2.3

jos istuin täyttää tämän säännön lisäyksen 6 vaatimukset.

| 7.3 | Jos hyväksynnät myönnetään lisäysten 5 ja 6 mukaisesti, kaikkia testejä on sovellettava, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:






  7.3.1 | Lisäyksen 5 testiä ei sovelleta, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana ei ole eteenpäin suunnattua istuinta). |
| --- | --- | --- |

7.3

Jos hyväksynnät myönnetään lisäysten 5 ja 6 mukaisesti, kaikkia testejä on sovellettava, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

7.3.1

Lisäyksen 5 testiä ei sovelleta, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana ei ole eteenpäin suunnattua istuinta).

| 7.3.2 | Lisäyksen 6 testiä ei sovelleta,






  7.3.2.1 | jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan tai |
| --- | --- | --- |

7.3.2

Lisäyksen 6 testiä ei sovelleta,

7.3.2.1

jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan tai

| 7.3.2.2 | jos takana olevaan istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnityspisteet ovat täysin säännön nro 14 mukaisia (poikkeuksetta). |
| --- | --- |

7.3.2.2

jos takana olevaan istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnityspisteet ovat täysin säännön nro 14 mukaisia (poikkeuksetta).

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotantomenetelmien on vastattava sopimuksen liitteessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) asetettuja vaatimuksia, jotka ovat seuraavat:

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät istuimet ja/tai ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä 5, 6 ja 7 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät istuimet ja/tai ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä 5, 6 ja 7 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 8.2 | Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa 8.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen. Tässä asianmukaisella valvonnalla tarkoitetaan tuotteen mittojen tarkistamista sekä sen tarkastamista, että käytössä on tuotteiden tehokkaan laaduntarkastuksen edellyttämiä menettelyjä. |
| --- | --- |

8.2

Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa 8.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen. Tässä asianmukaisella valvonnalla tarkoitetaan tuotteen mittojen tarkistamista sekä sen tarkastamista, että käytössä on tuotteiden tehokkaan laaduntarkastuksen edellyttämiä menettelyjä.

| 8.3 | Hyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät ja tehdä näytteille minkä tahansa tarpeelliseksi katsomansa testin hyväksyntää varten tehtyjen testien joukosta. Tällaiset tarkastukset tehdään yleensä kerran vuodessa. |
| --- | --- |

8.3

Hyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät ja tehdä näytteille minkä tahansa tarpeelliseksi katsomansa testin hyväksyntää varten tehtyjen testien joukosta. Tällaiset tarkastukset tehdään yleensä kerran vuodessa.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Istuintyypille ja/tai ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

9.1

Istuintyypille ja/tai ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   ISTUINTYYPIN JA/TAI AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 10.1 | Kaikista istuin- ja/tai ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen istuin- ja/tai ajoneuvotyypin. Yksikkö voi sitten joko






  10.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että istuin ja/tai ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

10.1

Kaikista istuin- ja/tai ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen istuin- ja/tai ajoneuvotyypin. Yksikkö voi sitten joko

10.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että istuin ja/tai ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 10.1.2 | vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

10.1.2

vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 10.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.4 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset. |
| --- | --- |

10.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.4 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

| 10.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

10.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija kokonaan lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

| 12.1 | Muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia ECE-hyväksyntöjä. |
| --- | --- |

12.1

Muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia ECE-hyväksyntöjä.

| 12.2 | Lokakuun 1. päivästä 1999 lähtien sellaisten luokan M2 ajoneuvojen osalta, joiden enimmäismassa on 3 500 kg, ja kuudennestakymmenennestä tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulon jälkeen luokan M3 ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksynnän ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

12.2

Lokakuun 1. päivästä 1999 lähtien sellaisten luokan M2 ajoneuvojen osalta, joiden enimmäismassa on 3 500 kg, ja kuudennestakymmenennestä tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulon jälkeen luokan M3 ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksynnän ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset täyttyvät.

| 12.3 | Lokakuun 1. päivästä 2001 lähtien sellaisten luokan M2 ajoneuvojen osalta, joiden enimmäismassa on 3 500 kg, ja 1. päivästä lokakuuta 1999 luokan M3, ajoneuvojen osalta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti. |
| --- | --- |

12.3

Lokakuun 1. päivästä 2001 lähtien sellaisten luokan M2 ajoneuvojen osalta, joiden enimmäismassa on 3 500 kg, ja 1. päivästä lokakuuta 1999 luokan M3, ajoneuvojen osalta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti.

13.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amendment 4).

(2)  Hybrid II ja III vastaavat 50. persentiilin yhdysvaltalaisen miehen keskeisiä mittoja. Niiden teknisiä eritelmiä ja yksityiskohtaisia piirroksia sekä eritelmiä, jotka koskevat nuken säätämistä tätä testiä varten, säilytetään Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeristössä, ja niihin voi tutustua pyynnöstä Euroopan talouskomissiossa, osoite Palais des Nations, Genève, Sveitsi.

(3)  1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 10 Serbia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (antamatta), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjän federaatio, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 28 Valko-Venäjä, 29 Viro, 30 (antamatta), 31 Bosnia ja Hertsegovina, 32 Latvia, 33 (antamatta), 34 Bulgaria, 35 (antamatta), 36 Liettua, 37 Turkki, 38 (antamatta), 39 Azerbaidžan, 40 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 (antamatta), 42 Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa ECE-merkkiään käyttäen), 43 Japani, 44 (antamatta), 45 Australia, 46 Ukraina, 47 Etelä-Afrikka, 48 Uusi-Seelanti, 49 Kypros, 50 Malta, 51 Korean tasavalta, 52 Malesia, 53 Thaimaa, 54 ja 55 (antamatta), 56 Montenegro. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

---

Lisäys 1

Testausmenettelyt istuimia varten 5 kohdan mukaisesti ja/tai kiinnityspisteitä varten 6.1.2 kohdan mukaisesti

1.   Vaatimukset

1.1   Testeillä on määritettävä,

| 1.1.1 | pitääkö matkustajan tai matkustajien edessä oleva istuin tai istuimet ja/tai turvavyön käyttö matkustajan tai matkustajat moitteettomasti paikallaan






  1.1.1.1 | Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos nuken pään tai minkään vartalonosan liike eteenpäin ei ulotu 1,6 m:n päässä lisäistuimen R-pisteestä sijaitsevan poikittaisen pystytason yli. |
| --- | --- | --- |

1.1.1

pitääkö matkustajan tai matkustajien edessä oleva istuin tai istuimet ja/tai turvavyön käyttö matkustajan tai matkustajat moitteettomasti paikallaan

1.1.1.1

Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos nuken pään tai minkään vartalonosan liike eteenpäin ei ulotu 1,6 m:n päässä lisäistuimen R-pisteestä sijaitsevan poikittaisen pystytason yli.

| 1.1.2 | syntyykö matkustajalle tai matkustajille vakavia vammoja






  1.1.2.1 | Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos seuraavat lisäyksen 4 mukaisesti määritetyt mittanuken biomekaaniset hyväksyttävyysperusteet täyttyvät eli






  1.1.2.1.1 | pään hyväksyttävyysperuste HAC on alle 500 |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2

syntyykö matkustajalle tai matkustajille vakavia vammoja

1.1.2.1

Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos seuraavat lisäyksen 4 mukaisesti määritetyt mittanuken biomekaaniset hyväksyttävyysperusteet täyttyvät eli

1.1.2.1.1

pään hyväksyttävyysperuste HAC on alle 500

| 1.1.2.1.2 | rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC) on alle 30 g, paitsi kokonaisuudessaan alle 3 ms:n pituisina aikoina (g = 9,81 m/s2) |
| --- | --- |

1.1.2.1.2

rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC) on alle 30 g, paitsi kokonaisuudessaan alle 3 ms:n pituisina aikoina (g = 9,81 m/s2)

| 1.1.2.1.3 | reiden hyväksyttävyysperuste (FAC) on alle 10 kN, eikä 8 kN:n arvo ylity yli 20 ms:n ajaksi |
| --- | --- |

1.1.2.1.3

reiden hyväksyttävyysperuste (FAC) on alle 10 kN, eikä 8 kN:n arvo ylity yli 20 ms:n ajaksi

| 1.1.3 | ovatko istuin ja istuimen kiinnitykset riittävän lujia






  1.1.3.1 | Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos






  1.1.3.1.1 | minkään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei irtoa kokonaan testin aikana, |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

ovatko istuin ja istuimen kiinnitykset riittävän lujia

1.1.3.1

Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos

1.1.3.1.1

minkään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei irtoa kokonaan testin aikana,

| 1.1.3.1.2 | istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan, |
| --- | --- |

1.1.3.1.2

istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan,

| 1.1.3.1.3 | testin jälkeen missään istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisessa osassa ei ole mitään murtumaa eikä teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa ruumiillisia vammoja. |
| --- | --- |

1.1.3.1.3

testin jälkeen missään istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisessa osassa ei ole mitään murtumaa eikä teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa ruumiillisia vammoja.

1.2   Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien laitteiden on oltava sellaisia, että ne todennäköisesti eivät aiheuta matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan 165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuussäteeltään vähintään 5 mm.

| 1.2.1 | Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty materiaalista, jonka shorekovuus on alle 50 A, ja siinä on jäykkä tausta, edellä 1.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on sovellettava ainoastaan jäykkään taustaan. |
| --- | --- |

1.2.1

Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty materiaalista, jonka shorekovuus on alle 50 A, ja siinä on jäykkä tausta, edellä 1.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on sovellettava ainoastaan jäykkään taustaan.

| 1.2.2 | Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätövälineisiin, ei sovelleta mitään 1.2 kohdan vaatimusta, jos ne lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2.2

Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätövälineisiin, ei sovelleta mitään 1.2 kohdan vaatimusta, jos ne lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden kanssa.

2.   Testattavan istuimen valmistelu

2.1   Testattava istuin on asennettava

| 2.1.1 | joko ajoneuvon koria edustavaan testausalustaan |
| --- | --- |

2.1.1

joko ajoneuvon koria edustavaan testausalustaan

| 2.1.2 | tai jäykkään testausalustaan. |
| --- | --- |

2.1.2

tai jäykkään testausalustaan.

2.2   Testattavaa istuinta tai istuimia varten tarkoitetun testausalustan kiinnityspisteen on oltava sama tai ominaisuuksiltaan sama kuin siinä ajoneuvossa tai niissä ajoneuvoissa käytettävä kiinnityspiste, jossa tai joissa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

2.3   Testattavan istuimen on oltava varustettu kaikilla pehmusteillaan ja lisävarusteillaan. Jos istuimeen on asennettu pöytä, sen on oltava säilytysasennossa.

2.4   Jos istuinta voidaan säätää sivusuunnassa, sen on oltava uloimmassa asennossa.

2.5   Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on säädettävä niin, että moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseen käytetyn nuken ylävartalokulma on mahdollisimman lähellä valmistajan normaalikäyttöön suosittelemaa kulmaa tai, ellei valmistaja ole antanut mitään erityistä suositusta, mahdollisimman lähellä 25°:ta taaksepäin pystysuorasta.

2.6   Jos istuimen selkänoja on varustettu pääntuella, jonka korkeutta voidaan säätää, sen on oltava alimmassa asennossaan.

2.7   Hyväksyttyä tyyppiä olevat, säännön nro 16 mukaiset ja säännön nro 14 mukaisesti asennettuihin kiinnityspisteisiin kiinnitetyt istuinvyöt (tarvittaessa mainitun säännön 7.4 kohdassa vahvistettu poikkeus mukaan luettuna) on asennettava sekä lisäistuimeen että testattavaan istuimeen.

3.   Dynaamiset testit

3.1   Testi 1

Testausalusta on asennettava vaunuun.

3.2   Lisäistuin

Lisäistuin voi olla samaa tyyppiä kuin testattava istuin, ja se on sijoitettava testattavan istuimen kanssa yhdensuuntaisesti ja välittömästi testattavan istuimen taakse. Istuinten on oltava samalla korkeudella, samoin säädettyjä ja niiden välin on oltava 750 mm.

| 3.2.1 | Jos käytetään erityyppistä lisäistuinta, siitä on mainittava tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisessa istuintyypin hyväksyntää koskevassa ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

3.2.1

Jos käytetään erityyppistä lisäistuinta, siitä on mainittava tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisessa istuintyypin hyväksyntää koskevassa ilmoituslomakkeessa.

3.3   Testinukke

| 3.3.1 | Nukke on sijoitettava lisäistuimelle niin, että sen liikkeitä ei rajoiteta ja että sen symmetriataso vastaa kyseisen istumapaikan symmetriatasoa. |
| --- | --- |

3.3.1

Nukke on sijoitettava lisäistuimelle niin, että sen liikkeitä ei rajoiteta ja että sen symmetriataso vastaa kyseisen istumapaikan symmetriatasoa.

| 3.3.2 | Nuken käsien on oltava sen reisillä ja kyynärpäiden kosketettava istuimen selkänojaa. Jalkojen on oltava ojennetuimmassa asennossaan ja, mikäli mahdollista, yhdensuuntaisesti. Kantapäiden on koskettava lattiaan. |
| --- | --- |

3.3.2

Nuken käsien on oltava sen reisillä ja kyynärpäiden kosketettava istuimen selkänojaa. Jalkojen on oltava ojennetuimmassa asennossaan ja, mikäli mahdollista, yhdensuuntaisesti. Kantapäiden on koskettava lattiaan.

| 3.3.3 | Kukin vaadittu nukke on asetettava istuimelle seuraavan menettelyn mukaisesti:






  3.3.3.1 | Nukke on sijoitettava istuimelle mahdollisimman lähelle haluttua asentoa. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Kukin vaadittu nukke on asetettava istuimelle seuraavan menettelyn mukaisesti:

3.3.3.1

Nukke on sijoitettava istuimelle mahdollisimman lähelle haluttua asentoa.

| 3.3.3.2 | Nuken ylävartalon etupuolta vasten on asetettava mahdollisimman alas litteä, kova pinta, jonka ala on 76 mm × 76 mm. |
| --- | --- |

3.3.3.2

Nuken ylävartalon etupuolta vasten on asetettava mahdollisimman alas litteä, kova pinta, jonka ala on 76 mm × 76 mm.

| 3.3.3.3 | Litteää pintaa on painettava vaakasuorassa nuken ylävartaloa vasten voimakkuudeltaan 25–35 daN olevalla kuormituksella.






  3.3.3.3.1 | Ylävartalo on vedettävä hartioista eteenpäin pystyasentoon ja laskettava sitten takaisin istuimen selkänojaa vasten. Tämä toiminto on suoritettava kahdesti. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.3

Litteää pintaa on painettava vaakasuorassa nuken ylävartaloa vasten voimakkuudeltaan 25–35 daN olevalla kuormituksella.

3.3.3.3.1

Ylävartalo on vedettävä hartioista eteenpäin pystyasentoon ja laskettava sitten takaisin istuimen selkänojaa vasten. Tämä toiminto on suoritettava kahdesti.

| 3.3.3.3.2 | Ylävartaloa liikuttamatta pää on asetettava sellaiseen asentoon, että pään sisällä olevia mittauslaitteita kannattava alusta on vaakasuorassa ja että pään keskisagittaalitaso ja ajoneuvon keskitaso ovat keskenään yhdensuuntaiset. |
| --- | --- |

3.3.3.3.2

Ylävartaloa liikuttamatta pää on asetettava sellaiseen asentoon, että pään sisällä olevia mittauslaitteita kannattava alusta on vaakasuorassa ja että pään keskisagittaalitaso ja ajoneuvon keskitaso ovat keskenään yhdensuuntaiset.

| 3.3.3.4 | Litteä pinta on varovasti poistettava. |
| --- | --- |

3.3.3.4

Litteä pinta on varovasti poistettava.

| 3.3.3.5 | Nukkea on siirrettävä eteenpäin istuimella ja edellä esitetty asettamismenettely toistettava. |
| --- | --- |

3.3.3.5

Nukkea on siirrettävä eteenpäin istuimella ja edellä esitetty asettamismenettely toistettava.

| 3.3.3.6 | Alaraajojen asentoa on tarvittaessa korjattava. |
| --- | --- |

3.3.3.6

Alaraajojen asentoa on tarvittaessa korjattava.

| 3.3.3.7 | Asennetut mittauslaitteet eivät saa millään tavalla vaikuttaa nuken liikkeeseen törmäyksen aikana. |
| --- | --- |

3.3.3.7

Asennetut mittauslaitteet eivät saa millään tavalla vaikuttaa nuken liikkeeseen törmäyksen aikana.

| 3.3.3.8 | Mittauslaitejärjestelmän lämpötila on vakautettava ennen testiä, ja se on pidettävä mahdollisimman pitkälle 19:n ja 26 °C:n välillä. |
| --- | --- |

3.3.3.8

Mittauslaitejärjestelmän lämpötila on vakautettava ennen testiä, ja se on pidettävä mahdollisimman pitkälle 19:n ja 26 °C:n välillä.

3.4   Törmäyksen jäljittely

| 3.4.1 | Törmäystä jäljittelevän testivaunun nopeuden kokonaismuutoksen on oltava 30–32 km/h. |
| --- | --- |

3.4.1

Törmäystä jäljittelevän testivaunun nopeuden kokonaismuutoksen on oltava 30–32 km/h.

| 3.4.2 | Testivaunun hidastuvuuden – tai hakijan valinnan mukaan sen kiihtyvyyden – on törmäyksen jäljittelyn aikana oltava jäljempänä kuvassa 1 esitettyjen ehtojen mukainen. Lukuun ottamatta jaksoja, joiden kokonaiskesto on alle 3 ms, vaunun hidastuvuutta tai kiihtyvyyttä ajan funktiona kuvaavan käyrän on pysyttävä kuvassa 1 esitettyjen rajakäyrien välillä. |
| --- | --- |

3.4.2

Testivaunun hidastuvuuden – tai hakijan valinnan mukaan sen kiihtyvyyden – on törmäyksen jäljittelyn aikana oltava jäljempänä kuvassa 1 esitettyjen ehtojen mukainen. Lukuun ottamatta jaksoja, joiden kokonaiskesto on alle 3 ms, vaunun hidastuvuutta tai kiihtyvyyttä ajan funktiona kuvaavan käyrän on pysyttävä kuvassa 1 esitettyjen rajakäyrien välillä.

| 3.4.3 | Lisäksi keskimääräisen hidastuvuuden tai kiihtyvyyden on pysyttävä 6,5 ja 8,5 g:n välillä. |
| --- | --- |

3.4.3

Lisäksi keskimääräisen hidastuvuuden tai kiihtyvyyden on pysyttävä 6,5 ja 8,5 g:n välillä.

3.5   Testi 2

| 3.5.1 | Testi 1 on toistettava siten, että lisäistuimella istuu nukke. Nuken liikkeitä on rajoitettava turvavyöllä, joka on kiinnitetty ja säädetty valmistajan ohjeiden mukaisesti. Testissä 2 käytettyjen turvavyön kiinnityspisteiden lukumäärä on kirjattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevaan ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen. |
| --- | --- |

3.5.1

Testi 1 on toistettava siten, että lisäistuimella istuu nukke. Nuken liikkeitä on rajoitettava turvavyöllä, joka on kiinnitetty ja säädetty valmistajan ohjeiden mukaisesti. Testissä 2 käytettyjen turvavyön kiinnityspisteiden lukumäärä on kirjattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevaan ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

| 3.5.2 | Lisäistuimen on oltava joko samaa tyyppiä kuin testattava istuin tai eri tyyppiä, jonka yksityiskohtaiset tiedot on kirjattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevaan ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen. |
| --- | --- |

3.5.2

Lisäistuimen on oltava joko samaa tyyppiä kuin testattava istuin tai eri tyyppiä, jonka yksityiskohtaiset tiedot on kirjattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevaan ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

| 3.5.3 | Jos testi 2 tehdään siten, että nuken liikkeitä rajoittaa kolmipistevyö eikä loukkaantumisperusteita ylitetä, lisäistuimen on katsottava täyttäneen säännössä nro 14 tätä asennusta varten määritellyt, staattisiin testikuormituksiin ja ylemmän kiinnityspisteen liikkumiseen testin aikana liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.3

Jos testi 2 tehdään siten, että nuken liikkeitä rajoittaa kolmipistevyö eikä loukkaantumisperusteita ylitetä, lisäistuimen on katsottava täyttäneen säännössä nro 14 tätä asennusta varten määritellyt, staattisiin testikuormituksiin ja ylemmän kiinnityspisteen liikkumiseen testin aikana liittyvät vaatimukset.

Kuva 1

Image

---

Lisäys 2

Testausmenettelyt ajoneuvon kiinnityspisteitä varten 6.1.1 kohdan mukaisesti

1.   Testauslaitteet

| 1.1 | Ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua istuinta riittävässä määrin edustava kiinteä rakenne kiinnitetään valmistajan toimittamin kiinnitysvälinein (pultein, ruuvein jne.) testattavaksi annetun rakenteen osiin. |
| --- | --- |

1.1

Ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua istuinta riittävässä määrin edustava kiinteä rakenne kiinnitetään valmistajan toimittamin kiinnitysvälinein (pultein, ruuvein jne.) testattavaksi annetun rakenteen osiin.

| 1.2 | Jos samaan kiinnityspisteeseen voidaan asentaa useita istuintyyppejä, jotka eroavat toisistaan niiden etu- ja takajalkojen välisen etäisyyden osalta, testi on suoritettava lyhimmällä jalkojen välisellä etäisyydellä. Tämä etäisyys on kuvailtava tyyppihyväksyntätodistuksessa. |
| --- | --- |

1.2

Jos samaan kiinnityspisteeseen voidaan asentaa useita istuintyyppejä, jotka eroavat toisistaan niiden etu- ja takajalkojen välisen etäisyyden osalta, testi on suoritettava lyhimmällä jalkojen välisellä etäisyydellä. Tämä etäisyys on kuvailtava tyyppihyväksyntätodistuksessa.

2.   Testimenettely

| 2.1 | Kohdistetaan voima F |
| --- | --- |

2.1

Kohdistetaan voima F

| 2.1.1 | 750 mm:n korkeudella vertailutasosta ja pystysuoralla linjalla, joka kulkee sellaisen pinnan geometrisen keskipisteen kautta, jonka rajaa monikulmio, jonka kärkinä ovat eri kiinnityspisteet tai tarvittaessa istuimen uloimmat kiinnityspisteet, 1.1 kohdassa määritellyn kiinteän rakenteen avulla |
| --- | --- |

2.1.1

750 mm:n korkeudella vertailutasosta ja pystysuoralla linjalla, joka kulkee sellaisen pinnan geometrisen keskipisteen kautta, jonka rajaa monikulmio, jonka kärkinä ovat eri kiinnityspisteet tai tarvittaessa istuimen uloimmat kiinnityspisteet, 1.1 kohdassa määritellyn kiinteän rakenteen avulla

| 2.1.2 | vaakasuunnassa ja ajoneuvon etuosaa kohti |
| --- | --- |

2.1.2

vaakasuunnassa ja ajoneuvon etuosaa kohti

| 2.1.3 | mahdollisimman lyhyellä viiveellä ja vähintään 0,2 sekunnin ajan. |
| --- | --- |

2.1.3

mahdollisimman lyhyellä viiveellä ja vähintään 0,2 sekunnin ajan.

| 2.2 | Voima F on määritettävä joko |
| --- | --- |

2.2

Voima F on määritettävä joko

| 2.2.1 | seuraavan kaavan mukaisesti: F = (5 000 ± 50) × i
  jossa
  F ilmoitetaan N-määräisenä ja i edustaa sen istuimen istumapaikkojen määrää, jota varten testattavat kiinnityspisteet on määrä hyväksyä tai, jos valmistaja sitä pyytää, |
| --- | --- |

2.2.1

seuraavan kaavan mukaisesti: F = (5 000 ± 50) × i

jossa

F ilmoitetaan N-määräisenä ja i edustaa sen istuimen istumapaikkojen määrää, jota varten testattavat kiinnityspisteet on määrä hyväksyä tai, jos valmistaja sitä pyytää,

| 2.2.2 | tämän säännön lisäyksessä 1 esitettyjen dynaamisten testien aikana mitattujen edustavien kuormitusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.2

tämän säännön lisäyksessä 1 esitettyjen dynaamisten testien aikana mitattujen edustavien kuormitusten mukaisesti.

---

Lisäys 3

SUORITETTAVAT MITTAUKSET

1.   Kaikki tarvittavat mittaukset on tehtävä mittausjärjestelmillä, jotka vastaavat ISO:n kansainvälisen standardin 6487:1987, ”Measurement techniques in impact tests: Instrumentation”, vaatimuksia.

2.   Dynaaminen testi

2.1   Vaunulla tehtävät mittaukset

Vaunun hidastuvuus- tai kiihtyvyysominaisuudet on mitattava vaunun jäykästä rungosta mitattujen kiihtyvyyksien tai hidastuvuuksien perusteella mittausjärjestelmillä, joiden CFC on 60.

2.2   Nukeilla tehtävät mittaukset

Mittauslaitteiden lukemat on tallennettava riippumattomien tietokanavien kautta, joiden CFC on seuraava:

| 2.2.1 | Mittaukset nuken päästä
  Painopisteen (γr) (1) suhteen syntyvä kolmiaksiaalinen kiihtyvyys on mitattava CFC:llä 600. |
| --- | --- |

2.2.1

Mittaukset nuken päästä

Painopisteen (γr) (1) suhteen syntyvä kolmiaksiaalinen kiihtyvyys on mitattava CFC:llä 600.

| 2.2.2 | Mittaukset nuken rintakehästä
  Painopisteeseen syntyvä kiihtyvyys on mitattava CFC:llä 180. |
| --- | --- |

2.2.2

Mittaukset nuken rintakehästä

Painopisteeseen syntyvä kiihtyvyys on mitattava CFC:llä 180.

| 2.2.3 | Mittaukset nuken reidestä
  Akselin suuntainen kokoonpuristumisvoima on mitattava CFC:llä 600. |
| --- | --- |

2.2.3

Mittaukset nuken reidestä

Akselin suuntainen kokoonpuristumisvoima on mitattava CFC:llä 600.

---

(1)  Ilmaistuna g:nä (= 9,81 m/s2), jonka skalaarinen arvo lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

Jossa

| γl | = | hetkellisen pitkittäiskiihtyvyyden arvo, |
| --- | --- | --- |
| γv | = | hetkellisen pystysuoran kiihtyvyyden arvo, |
| γt | = | hetkellisen poikittaiskiihtyvyyden arvo. |

γl

=

hetkellisen pitkittäiskiihtyvyyden arvo,

γv

=

hetkellisen pystysuoran kiihtyvyyden arvo,

γt

=

hetkellisen poikittaiskiihtyvyyden arvo.

---

Lisäys 4

HYVÄKSYTTÄVYYSPERUSTEIDEN MÄÄRITTÄMINEN

1.   Pään hyväksyttävyysperuste (HAC)

| 1.1 | Tämä hyväksyttävyysperuste (HAC) lasketaan lisäyksessä 3 olevan 2.2.1 kohdan mukaisesti mitatun, tuloksena olevan kolmiaksiaalisen kiihtyvyyden perusteella seuraavalla lausekkeella:



  jossa t1 ja t2 ovat mitä tahansa ajan arvoja testin ajalta, HAC on enimmäisarvo välillä t1, t2. Arvot t1 ja t2 ilmaistaan sekunteina. |
| --- | --- |

1.1

Tämä hyväksyttävyysperuste (HAC) lasketaan lisäyksessä 3 olevan 2.2.1 kohdan mukaisesti mitatun, tuloksena olevan kolmiaksiaalisen kiihtyvyyden perusteella seuraavalla lausekkeella:

Formula

jossa t1 ja t2 ovat mitä tahansa ajan arvoja testin ajalta, HAC on enimmäisarvo välillä t1, t2. Arvot t1 ja t2 ilmaistaan sekunteina.

2.   Rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC)

| 2.1 | Tämän perusteen määrittämiseen käytetään tuloksena olevan kiihtyvyyden absoluuttista arvoa, joka ilmaistaan g:nä ja mitataan lisäyksessä 3 olevan 2.2.2 kohdan mukaisesti, sekä kiihtyvyysajanjaksoa, joka ilmaistaan millisekunteina. |
| --- | --- |

2.1

Tämän perusteen määrittämiseen käytetään tuloksena olevan kiihtyvyyden absoluuttista arvoa, joka ilmaistaan g:nä ja mitataan lisäyksessä 3 olevan 2.2.2 kohdan mukaisesti, sekä kiihtyvyysajanjaksoa, joka ilmaistaan millisekunteina.

3.   Reiden hyväksyttävyysperuste (FAC)

Tämän perusteen määrittämiseen käytetään kN:ina ilmaistua kokoonpuristumiskuormitusta, joka välittyy aksiaalisesti nuken kumpaankin reiteen ja joka mitataan lisäyksessä 3 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti, sekä kokoonpuristumiskuormituksen kestoa, joka ilmaistaan millisekunteina.

---

Lisäys 5

STAATTISEN TESTIN VAATIMUKSET JA MENETTELY

1.   Vaatimukset

1.1   Tämän lisäyksen mukaisesti testattavien istuimien osalta vaaditaan määritettäväksi,

| 1.1.1 | pitävätkö matkustajien edessä olevat istuimet matkustajat moitteettomasti paikallaan, |
| --- | --- |

1.1.1

pitävätkö matkustajien edessä olevat istuimet matkustajat moitteettomasti paikallaan,

| 1.1.2 | syntyykö matkustajille vakavia vammoja ja |
| --- | --- |

1.1.2

syntyykö matkustajille vakavia vammoja ja

| 1.1.3 | ovatko istuin ja istuimen kiinnitykset riittävän lujia. |
| --- | --- |

1.1.3

ovatko istuin ja istuimen kiinnitykset riittävän lujia.

1.2   Edellä olevan 1.1.1 kohdan vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos kunkin 2.2.1 kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama, vaakatasossa ja kyseisen istumapaikan pituussuuntaisessa keskitasossa mitattuna, ei ylitä 400 mm:ä.

1.3   Edellä olevan 1.1.2 kohdan vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos seuraavat ominaisuudet toteutuvat:

| 1.3.1 | Minkään 2.2.1 kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama, 1.2 kohdassa kuvatulla tavalla mitattuna, ei alita 100 mm:ä. |
| --- | --- |

1.3.1

Minkään 2.2.1 kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama, 1.2 kohdassa kuvatulla tavalla mitattuna, ei alita 100 mm:ä.

| 1.3.2 | Minkään 2.2.1 kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama, 1.2 kohdassa kuvatulla tavalla mitattuna, ei alita 50 mm:ä. |
| --- | --- |

1.3.2

Minkään 2.2.1 kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama, 1.2 kohdassa kuvatulla tavalla mitattuna, ei alita 50 mm:ä.

| 1.3.3 | Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien laitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät todennäköisesti voi aiheuttaa matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan 165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuussäteeltään vähintään 5 mm. |
| --- | --- |

1.3.3

Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien laitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät todennäköisesti voi aiheuttaa matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan 165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuussäteeltään vähintään 5 mm.

| 1.3.4 | Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty materiaalista, jonka shorekovuus on alle 50, ja siinä on jäykkä tausta, 1.3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on sovellettava ainoastaan jäykkään taustaan. |
| --- | --- |

1.3.4

Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty materiaalista, jonka shorekovuus on alle 50, ja siinä on jäykkä tausta, 1.3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on sovellettava ainoastaan jäykkään taustaan.

| 1.3.5 | Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätövälineisiin, ei saa soveltaa mitään 1.3.3 kohdan vaatimusta, jos ne lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden kanssa. |
| --- | --- |

1.3.5

Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätövälineisiin, ei saa soveltaa mitään 1.3.3 kohdan vaatimusta, jos ne lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden kanssa.

1.4   Edellä olevan 1.1.3 kohdan vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos

| 1.4.1 | mikään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei kokonaan irtoa testin aikana, |
| --- | --- |

1.4.1

mikään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei kokonaan irtoa testin aikana,

| 1.4.2 | istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan, |
| --- | --- |

1.4.2

istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan,

| 1.4.3 | testin jälkeen istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisissa osissa ei ole murtumaa tai teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa ruumiillisia vammoja. |
| --- | --- |

1.4.3

testin jälkeen istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisissa osissa ei ole murtumaa tai teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa ruumiillisia vammoja.

2.   Staattiset testit

2.1   Testauslaitteet

| 2.1.1 | Nämä laitteet koostuvat lieriömäisistä pinnoista, joiden kaarevuussäde on 82 ± 3 mm ja joiden leveys






  2.1.1.1 | vastaa vähintään testattavan istuimen kunkin istumapaikan selkänojan leveyttä ylemmän kappaleen osalta, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Nämä laitteet koostuvat lieriömäisistä pinnoista, joiden kaarevuussäde on 82 ± 3 mm ja joiden leveys

2.1.1.1

vastaa vähintään testattavan istuimen kunkin istumapaikan selkänojan leveyttä ylemmän kappaleen osalta,

| 2.1.1.2 | vastaa 320 – 0/+ 10 mm:ä alemman kappaleen osalta, kuten tämän lisäyksen kuvassa 1 esitetään. |
| --- | --- |

2.1.1.2

vastaa 320 – 0/+ 10 mm:ä alemman kappaleen osalta, kuten tämän lisäyksen kuvassa 1 esitetään.

| 2.1.2 | Istuimen osia vasten olevan pinnan on oltava materiaalia, jonka shorekovuus on vähintään 80 A. |
| --- | --- |

2.1.2

Istuimen osia vasten olevan pinnan on oltava materiaalia, jonka shorekovuus on vähintään 80 A.

| 2.1.3 | Kussakin lieriömäisessä pinnassa on oltava vähintään yksi voima-anturi, joka kykenee mittaamaan 2.2.1.1 kohdassa määritetyssä suunnassa kohdistetut voimat. |
| --- | --- |

2.1.3

Kussakin lieriömäisessä pinnassa on oltava vähintään yksi voima-anturi, joka kykenee mittaamaan 2.2.1.1 kohdassa määritetyssä suunnassa kohdistetut voimat.

2.2   Testimenettely

| 2.2.1 | Testivoima, jonka suuruus on

  N on kohdistettava 2.1 kohdan mukaisella välineellä kutakin istuimen istumapaikkaa vastaavaan istuimen takaosaan.





  2.2.1.1 | Voiman kohdistamissuunnan on oltava kyseisen istumapaikan pystysuorassa keskitasossa. Sen on oltava vaakasuunnassa ja istuimen takaa eteenpäin. |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Formula

2.2.1.1

Voiman kohdistamissuunnan on oltava kyseisen istumapaikan pystysuorassa keskitasossa. Sen on oltava vaakasuunnassa ja istuimen takaa eteenpäin.

| 2.2.1.2 | Tämän suunnan on oltava korkeudella H1, jonka on oltava 0,70 –0,80 m vertailutason yläpuolella. Valmistajan on määritettävä täsmällinen korkeus. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Tämän suunnan on oltava korkeudella H1, jonka on oltava 0,70 –0,80 m vertailutason yläpuolella. Valmistajan on määritettävä täsmällinen korkeus.

| 2.2.2 | Testivoima, jonka suuruus on

  N, on kohdistettava kutakin istuimen istumapaikkaa vastaavaan istuimen takaosaan samassa pystytasossa ja samassa suunnassa korkeudella H2, jonka on oltava 0,45–0,55 m vertailutason yläpuolella, 2.1 kohdan mukaisella välineellä. Valmistajan on määritettävä täsmällinen korkeus. |
| --- | --- |

2.2.2

Formula

| 2.2.3 | Testauskappaleet on pidettävä mahdollisimman pitkälle kosketuksissa istuimen takaosaan edellä 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa määriteltyjen voimien kohdistamisen aikana. Niiden on voitava kääntyä vaakatasossa. |
| --- | --- |

2.2.3

Testauskappaleet on pidettävä mahdollisimman pitkälle kosketuksissa istuimen takaosaan edellä 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa määriteltyjen voimien kohdistamisen aikana. Niiden on voitava kääntyä vaakatasossa.

| 2.2.4 | Jos istuin koostuu useammasta kuin yhdestä istumapaikasta, kutakin istumapaikkaa vastaavat voimat on kohdistettava samanaikaisesti ja ylempiä ja alempia kappaleita on oltava yhtä monta kuin istumapaikkoja. |
| --- | --- |

2.2.4

Jos istuin koostuu useammasta kuin yhdestä istumapaikasta, kutakin istumapaikkaa vastaavat voimat on kohdistettava samanaikaisesti ja ylempiä ja alempia kappaleita on oltava yhtä monta kuin istumapaikkoja.

| 2.2.5 | Kunkin istumapaikan ja kunkin muodon alkuasento on määritettävä saattamalla testausvälineet kosketuksiin istuimen kanssa vähintään 20 N:a vastaavalla voimalla. |
| --- | --- |

2.2.5

Kunkin istumapaikan ja kunkin muodon alkuasento on määritettävä saattamalla testausvälineet kosketuksiin istuimen kanssa vähintään 20 N:a vastaavalla voimalla.

| 2.2.6 | Edellä 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitetut voimat on kohdistettava mahdollisimman nopeasti, ja niitä on pidettävä yllä yhdessä määrätyn arvoisina muodonmuutoksesta riippumatta vähintään 0,2 sekunnin ajan. |
| --- | --- |

2.2.6

Edellä 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitetut voimat on kohdistettava mahdollisimman nopeasti, ja niitä on pidettävä yllä yhdessä määrätyn arvoisina muodonmuutoksesta riippumatta vähintään 0,2 sekunnin ajan.

| 2.2.7 | Jos testi on suoritettu niin, että yksi tai useampi voima, mutta ei kaikki voimat, on ollut 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa määrättyjä voimia suurempi ja jos istuin on vaatimusten mukainen, testi on katsottava läpäistyksi. |
| --- | --- |

2.2.7

Jos testi on suoritettu niin, että yksi tai useampi voima, mutta ei kaikki voimat, on ollut 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa määrättyjä voimia suurempi ja jos istuin on vaatimusten mukainen, testi on katsottava läpäistyksi.

Kuva 1

Stattisen testin laitteet

Image

---

Lisäys 6

Istuimien selkänojan takaosan energianvaimennusominaisuudet

| 1. | Tämän säännön 2.21 kohdassa määritellyllä viitealueella sijaitsevat istuimien selkänojien takaosan osat on valmistajan pyynnöstä todennettava säännön nro 21 liitteessä 4 vahvistettujen energianvaimennusvaatimusten mukaisesti. Tätä varten kaikki asennetut varusteet on testattava kaikissa käyttöasennoissa lukuun ottamatta pöytiä, jotka testataan säilytysasennossa. |
| --- | --- |

1.

Tämän säännön 2.21 kohdassa määritellyllä viitealueella sijaitsevat istuimien selkänojien takaosan osat on valmistajan pyynnöstä todennettava säännön nro 21 liitteessä 4 vahvistettujen energianvaimennusvaatimusten mukaisesti. Tätä varten kaikki asennetut varusteet on testattava kaikissa käyttöasennoissa lukuun ottamatta pöytiä, jotka testataan säilytysasennossa.

| 2. | Tähän testiin on viitattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevassa, tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisessa ilmoituslomakkeessa. Piirustus, jossa näkyy energianvaimennustestillä todennettu istuimen selkänojan alue, on liitettävä mukaan. |
| --- | --- |

2.

Tähän testiin on viitattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevassa, tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisessa ilmoituslomakkeessa. Piirustus, jossa näkyy energianvaimennustestillä todennettu istuimen selkänojan alue, on liitettävä mukaan.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN ASETTELU

1.   Istuimen hyväksyntämerkin asettelu

Image

2.   Ajoneuvotyypin hyväksyntämerkin asettelu

Image

---

LIITE 4

Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikan h-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan H-pisteen sijainnin ja ylävartalon todellisen kulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien, suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. (1)

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä tarkoitetaan

| 2.1 | ’vertailutiedoilla’ yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:






  2.1.1 | H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta |
| --- | --- | --- |

2.1

’vertailutiedoilla’ yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:

2.1.1

H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta

| 2.1.2 | todellista ja suunniteltua ylävartalokulmaa sekä niiden välistä suhdetta |
| --- | --- |

2.1.2

todellista ja suunniteltua ylävartalokulmaa sekä niiden välistä suhdetta

| 2.2 | ’kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella’ (tai ’3-DH-laitteella’) laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja todelliset ylävartalokulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

2.2

’kolmiulotteisella H-pisteen määrityslaitteella’ (tai ’3-DH-laitteella’) laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja todelliset ylävartalokulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

| 2.3 | ’H-pisteellä’ ajoneuvon istuimelle 4 kohdan mukaisesti asennetun 3-DH-laitteen ylävartalon ja reiden välistä rotaatiopistettä. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä, 3-DH-laitteen kummallakin sivulla olevien H-pisteen linjan kohdistuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleranssit, ks. 3.2.2 kohta). Kun H-piste on määritetty kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä, sen katsotaan olevan kiinteässä suhteessa istuinrakenteeseen ja liikkuvan istuimen mukana sitä säädettäessä. |
| --- | --- |

2.3

’H-pisteellä’ ajoneuvon istuimelle 4 kohdan mukaisesti asennetun 3-DH-laitteen ylävartalon ja reiden välistä rotaatiopistettä. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä, 3-DH-laitteen kummallakin sivulla olevien H-pisteen linjan kohdistuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleranssit, ks. 3.2.2 kohta). Kun H-piste on määritetty kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä, sen katsotaan olevan kiinteässä suhteessa istuinrakenteeseen ja liikkuvan istuimen mukana sitä säädettäessä.

| 2.4 | ’R-pisteellä’ eli ’istuimen vertailupisteellä’ valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaan määritettävää suunnittelupistettä |
| --- | --- |

2.4

’R-pisteellä’ eli ’istuimen vertailupisteellä’ valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaan määritettävää suunnittelupistettä

| 2.5 | ’ylävartalolinjalla’ 3-DH-laitteen koetintangon keskilinjaa koetintangon ollessa takimmaisessa asennossa |
| --- | --- |

2.5

’ylävartalolinjalla’ 3-DH-laitteen koetintangon keskilinjaa koetintangon ollessa takimmaisessa asennossa

| 2.6 | ’todellisella ylävartalokulmalla’ H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä kulmaa, joka on mitattu 3-DH-laitteen selkäkulman osoittavalla asteikolla. Todellinen ylävartalokulma vastaa teoriassa suunniteltua ylävartalokulmaa (toleranssit määritellään jäljempänä 3.2.2. kohdassa); |
| --- | --- |

2.6

’todellisella ylävartalokulmalla’ H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä kulmaa, joka on mitattu 3-DH-laitteen selkäkulman osoittavalla asteikolla. Todellinen ylävartalokulma vastaa teoriassa suunniteltua ylävartalokulmaa (toleranssit määritellään jäljempänä 3.2.2. kohdassa);

| 2.7 | ’suunnitellulla ylävaratalokulmalla’ R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa |
| --- | --- |

2.7

’suunnitellulla ylävaratalokulmalla’ R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa

| 2.8 | ’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna. Sitä edustaa H-pisteen koordinaatti y-akselilla. Erillisten istuinten mediaanitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja. |
| --- | --- |

2.8

’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna. Sitä edustaa H-pisteen koordinaatti y-akselilla. Erillisten istuinten mediaanitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja.

| 2.9 | ’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää |
| --- | --- |

2.9

’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää

| 2.10 | ’vertailumerkeillä’ ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia) |
| --- | --- |

2.10

’vertailumerkeillä’ ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia)

| 2.11 | ’ajoneuvon mittausasennolla’ vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa. |
| --- | --- |

2.11

’ajoneuvon mittausasennolla’ vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1 | R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä |
| --- | --- |

3.1.1

R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä

| 3.1.2 | suunniteltu ylävartalokulma |
| --- | --- |

3.1.2

suunniteltu ylävartalokulma

| 3.1.3 | kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) kohdassa 4.3 vahvistettuun mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3

kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) kohdassa 4.3 vahvistettuun mittausasentoon.

3.2   Mittaustulosten ja suunnittelueritelmien suhde

3.2.1   H-pisteen koordinaatteja verrataan R-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua todellisen ylävartalokulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun ylävartalokulman arvoon.

3.2.2   R-pisteen ja H-pisteen koordinaattien keskinäistä sijaintia sekä suunnitellun ja todellisen ylävartalokulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istuinpaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5 ° suunnitellusta ylävartalokulmasta.

3.2.3   Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua ylävartalokulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

3.2.4   Jos H-piste tai ylävartalon todellinen kulma ei vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia, H-piste ja todellinen ylävartalokulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevaa 3.2.3 kohtaa.

3.2.5   Jolleivät kolmesta kohdassa 3.2.4 määrätystä toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia tai jollei tarkistusta voida suorittaa siksi, ettei ajoneuvon valmistaja ole antanut R-pisteen sijaintia tai suunniteltua ylävartalokulmaa koskevia tietoja, vertailupisteenä on käytettävä kolmen mitatun kohdan keskipistettä tai kolmen mittauskulman keskiarvoa kaikissa niissä tapauksissa, jolloin tässä säännössä tarkoitetaan R-pistettä tai suunniteltua ylävartalokulmaa.

4.   MENETTELY H-PISTEEN JA TODELLISEN YLÄVARTALOKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

4.1   Ajoneuvo on valmistajan harkinnan mukaan ilmastoitava lämpötilaan 20 ± 10 °C sen varmistamiseksi, että istuinmateriaali saavuttaa huoneenlämmön. Jos tarkastettavaa istuinta ei ole koskaan käytetty, istuimelle on sijoitettava 70–80 kg painoinen ihminen tai laite kaksi kertaa yhden minuutin ajaksi istuintyynyn ja selkänojan notkistamiseksi. Valmistajan pyynnöstä kaikki istuinasennelmat pidetään kuormittamattomina vähintään 30 minuuttia ennen 3-DH-laitteen asentamista.

4.2   Ajoneuvon on oltava 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa.

4.3   Jos istuinta voidaan säätää, se on ensin säädettävä takimmaiseen ajoneuvon valmistajan sille määrittämään tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö mutta ei istuimen säätöä muihin kuin tavanomaisiin ajo- tai käyttöasentoihin. Jos istuimella on muita säätötapoja (korkeussäätö, kulmasäätö, istuimen selkänojan säätö, jne.), ne asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittelemään asentoon. Jousitettujen istuinten korkeussäätö on asetettava tarkasti valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa vastaavaan asentoon.

4.4   Se istumapaikan alue, jota 3-DH-laite koskettaa, on peitettävä riittävän suurella ja soveltuvaa kudosta olevalla sileällä puuvillakankaalla, jossa on 18,9 lankaa/cm2 ja jonka paino on 0,228 kg/m2, tai muulla kudotulla tai kuitukankaalla, jolla on vastaavat ominaisuudet.

Jos istuin testataan ajoneuvon ulkopuolella, sen alustalla on oltava samat perusominaisuudet (2) kuin sen ajoneuvon lattialla, jossa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

4.5   3-DH-laitteen kaukaloasennelma on sijoitettava siten, että 3-DH-laitteen keskitaso vastaa matkustajan keskitasoa. Valmistajan pyynnöstä 3-DH-laitetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, että istuimen reuna estää laitteen asettamisen vaakatasoon.

4.6   Jalkaterä- ja sääriosat kiinnitetään kaukaloasennelman istuinosaan joko erikseen tai käyttämällä T-tankoa ja sääriosaa. H-pisteen linjan kohdistuspisteiden kautta kulkevan linjan on oltava maanpinnan suuntainen ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

4.7   3-DH-laitteen jalkaterä- ja sääriosat asetetaan seuraavasti:

4.7.1   Määritetty istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja

| 4.7.1.1 | Molempia jalkaterä- ja sääriosia siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa polkimien välissä. Vasemman jalkaterän on mahdollisuuksien mukaan oltava suunnilleen samalla etäisyydellä 3-DH-laitteen keskitason vasemmalla puolella kuin oikea jalkaterä sen oikealla puolella. Saatetaan 3-DH-laitteen poikittaissuuntaa osoittava vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istuinkaukaloa uudelleen tai säätämällä jalkaterä- ja sääriosia taaksepäin. H-pisteen kohdistimien kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Molempia jalkaterä- ja sääriosia siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa polkimien välissä. Vasemman jalkaterän on mahdollisuuksien mukaan oltava suunnilleen samalla etäisyydellä 3-DH-laitteen keskitason vasemmalla puolella kuin oikea jalkaterä sen oikealla puolella. Saatetaan 3-DH-laitteen poikittaissuuntaa osoittava vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istuinkaukaloa uudelleen tai säätämällä jalkaterä- ja sääriosia taaksepäin. H-pisteen kohdistimien kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7.1.2 | Jos vasenta säärtä ei voida pitää samansuuntaisena oikean säären kanssa eikä rakenteella pystytä tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Kohdistimien linjaus ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jos vasenta säärtä ei voida pitää samansuuntaisena oikean säären kanssa eikä rakenteella pystytä tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Kohdistimien linjaus ei saa muuttua.

4.7.2   Määritetty istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla sääret asetetaan valmistajan määrittämään asentoon. Jos jalkaterät tällöin koskettavat lattiaa eri tasoissa, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istumaosan poikittaissuuntausta osoittava vesivaaka näyttää vaakasuoraa.

4.7.3   Muut määritetyt istumapaikat:

Noudatetaan kohdassa 4.7.1 esitettyä yleistä menettelyä, mutta asetetaan jalat ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla.

4.8   Asetetaan sääri- ja reisipainot ja säädetään 3-DH-laite vaakatasoon.

4.9   Kallistetaan selkäkaukaloa etupidäkettä vasten ja vedetään 3-DH-laite irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Asetetaan 3-DH-laite uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1 | Jos 3-DH-laite pyrkii luisumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-laitteen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa korjataan säären asentoa. |
| --- | --- |

4.9.1

Jos 3-DH-laite pyrkii luisumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-laitteen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa korjataan säären asentoa.

| 4.9.2 | Jos 3-DH-laite ei pyri luisumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-laitetta liu’utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2

Jos 3-DH-laite ei pyri luisumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-laitetta liu’utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

4.10   Kohdistetaan 100 ± 10 N suuruinen kuormitus 3-DH-laitteen kaukaloasennelmaan lantiokulmaa osoittavan asteikon ja T-tangon hahlon leikkauspisteessä. Kuormituksen suunta pidetään edellä mainitun leikkauspisteen kautta reisitangon hahlon yläpuolella olevaan pisteeseen kulkevan linjan suuntaisena (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Sen jälkeen selkäkaukalo palautetaan varovaisesti takaisin istuimen selkänojalle. Menettelyn loppuosa on suoritettava varovaisesti, jottei 3-DH-laite liu’u eteenpäin.

4.11   Asetetaan oikean- ja vasemmanpuoleiset lantiopainot ja sen jälkeen kahdeksan ylävartalopainoa yksi kerrallaan. 3-DH-laitteen on pysyttävä vaakatasossa.

4.12   Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojaan kohdistuvan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan 3-DH-laitetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta laitteen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.

Keinuttamisen aikana 3-DH-laitteen T-tanko saattaa pyrkiä poikkeamaan määritetystä vaaka- ja pystylinjauksesta. T-tankoa on siksi pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen riittävä sivusuuntainen kuormitus keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja 3-DH-laitetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jottei siihen kohdistu tahatonta pystysuoraa tai eteen- ja taaksepäin suuntautuvaa ulkoista kuormitusta.

3-DH-laitteen jalkaosia ei saa pidättää eikä pidellä tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden olisi annettava jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Selkäkaukalo lasketaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että molemmat vesivaa’at ovat vaakasuorassa. Jos jalat ovat liikkuneet 3-DH-laitteen keinunnan aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavasti:

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta juuri sen verran, ettei se enää pääse liikkumaan. Nostamisen aikana jalkaterät saavat kääntyä vapaasti, eikä niihin saa kohdistaa eteen tai sivulle suuntautuvia kuormia. Kun jalkaterät lasketaan takaisin alas, kantapäiden on kosketettava tähän tarkoitukseen suunniteltua rakennetta.

Tarkistetaan, että sivusuuntainen vesivaaka on keskiasennossa. Tarvittaessa kohdistetaan selkäosan yläosaan sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan 3-DH-laitteen istumakaukalon vaakatasoon istuimelle.

4.13   Pidetään T-tangosta kiinni, jottei 3-DH-laite pääse liukumaan istuintyynyllä eteenpäin, ja jatketaan seuraavasti:

| a) | palautetaan selkäkaukalo istuimen selkänojalle |
| --- | --- |

a)

palautetaan selkäkaukalo istuimen selkänojalle

| b) | kohdistetaan ja vapautetaan selkäkulmatankoon suunnilleen ylävartalopainojen keskipisteen kohdalle vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantiokulman osoittava asteikko osoittaa, että kuorman vapauttamisen jälkeen on saavutettu vakaa asento. On huolehdittava, ettei 3-DH-laitteeseen kohdistu ulkopuolisia, alas eikä sivulle suuntautuvia kuormituksia. Jos 3-DH-laite on asetettava uudelleen vaakatasoon, selkäkaukaloa käännetään eteenpäin, vaakataso asetetaan uudelleen ja 4.12 kohdan menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

kohdistetaan ja vapautetaan selkäkulmatankoon suunnilleen ylävartalopainojen keskipisteen kohdalle vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantiokulman osoittava asteikko osoittaa, että kuorman vapauttamisen jälkeen on saavutettu vakaa asento. On huolehdittava, ettei 3-DH-laitteeseen kohdistu ulkopuolisia, alas eikä sivulle suuntautuvia kuormituksia. Jos 3-DH-laite on asetettava uudelleen vaakatasoon, selkäkaukaloa käännetään eteenpäin, vaakataso asetetaan uudelleen ja 4.12 kohdan menettely toistetaan.

4.14   Tehdään kaikki seuraavat mittaukset:

| 4.14.1 | Mitataan H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä. |
| --- | --- |

4.14.1

Mitataan H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä.

| 4.14.2 | Mitataan todellinen ylävartalokulma 3-DH-laitteen selkäkulman osoittavasta asteikosta, kun koetintanko on takimmaisessa mahdollisessa asennossa. |
| --- | --- |

4.14.2

Mitataan todellinen ylävartalokulma 3-DH-laitteen selkäkulman osoittavasta asteikosta, kun koetintanko on takimmaisessa mahdollisessa asennossa.

4.15   Jos 3-DH-laitteen asennus halutaan toistaa, istuinasennelma olisi pidettävä kuormittamattomana vähintään 30 minuuttia ennen toistoa. 3-DH-laitetta ei saisi jättää kuormitettuna istuimelle testin suorittamiseen tarvittavaa aikaa pitemmäksi ajaksi.

4.16   Jos saman istuinrivin istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), riittää, että kullekin istuinriville määritetään yksi H-piste ja yksi ylävartalon todellinen kulma, jolloin tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu 3-DH-laite sijoitetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän istumapaikan on oltava

| 4.16.1 | etummaisella rivillä kuljettajan istuin |
| --- | --- |

4.16.1

etummaisella rivillä kuljettajan istuin

| 4.16.2 | takimmaisella rivillä tai takariveillä ulommainen istuin. |
| --- | --- |

4.16.2

takimmaisella rivillä tai takariveillä ulommainen istuin.

---

(1)  Kaikkien muiden istumapaikkojen kuin etuistuimien osalta, joissa H-pistettä ei voida määritellä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen tai siihen liittyvien menetelmien avulla, voidaan toimivaltaisen viranomaisen niin päättäessä käyttää viitearvona valmistajan ilmoittamaa R-pistettä.

(2)  Kallistuskulma, istuimen kiinnityksen korkeusero, pinnan rakenne jne.

Lisäys 1

Kolmiulotteisen h-pisteen määrityslaitteen kuvaus
   (1)

(3-DH-laite)

1.   Selkä- ja istumakaukalot

Selkä- ja istumakaukalot on valmistettu lujitemuovista ja metallista. Ne jäljittelevät ihmisen ylävartaloa ja reisiä, ja ne on mekaanisesti nivelletty H-pisteeseen. H-pisteeseen nivellettyyn koetintankoon kiinnitetään kulman osoittava asteikko, jolla mitataan todellinen ylävartalokulma. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reisien mediaanilinjan ja toimii lantionkulman osoittavan asteikon nollalinjana.

2.   Vartalo- ja jalkaosat

Sääriosat liittyvät kaukaloasennelman istuinosaan polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon poikittaissuuntainen jatke. Sääriosiin kiinnitetään kulman osoittavat asteikot, joilla mitataan polvikulmia. Kenkä- ja jalkateräosat kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan kahdella vesivaa’alla. Vartalo painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että laite jäljittelee 76 kg painavan miehen painon jakautumista istuimella. On tarkistettava, että 3-DH-laitteen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavaa kitkaa.

Kuva 1

3-DH-laitteen osat

Image

Kuva 2

3-DH-laitteen osien mittasuhteet ja kuormituksen jakautuminen

Image

---

(1)  Tietoja 3-DH-laitteen rakenteen yksityiskohdista: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat

Laite vastaa ISO-standardissa 6549–1980 kuvattua laitetta.

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

| 1. | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva). (1) |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva). (1)

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Kuvio.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä

Image

---

(1)  Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130, 1978.

Lisäys 3

ISTUINPAIKKOJEN VERTAILUTIEDOT

1.   Vertailutietojen merkitseminen

Kunkin istuinpaikan vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin. Istumapaikalle annetaan kaksimerkkinen tunnistuskoodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on iso kirjain, joka ilmoittaa istuinpaikan sijaintia rivillä katsottaessa eteenpäin ajoneuvon kulkusuuntaan. Käytetään seuraavia kirjaimia:

| L | = | vasen |
| --- | --- | --- |
| C | = | keskimmäinen |
| R | = | oikea |

L

=

vasen

C

=

keskimmäinen

R

=

oikea

2.   Ajoneuvon mittausasennon kuvaus

2.1   Vertailumerkkien koordinaatit

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Vertailutietojen luettelo

3.1   Istumapaikka: ...

3.1.1   R-pisteen koordinaatit

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2   Suunniteltu ylävartalokulma: ...

3.1.3   Istuimen säätö (1)

| | vaakasuoraan: ... |
| --- | --- |

vaakasuoraan: ...

| | pystysuoraan: ... |
| --- | --- |

pystysuoraan: ...

| | kulmittainen: ... |
| --- | --- |

kulmittainen: ...

| | ylävartalokulma: ... |
| --- | --- |

ylävartalokulma: ...

Huom.: Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2., 3.3. jne. kohdassa.

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/46

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 87 — Moottorikäyttöisten ajoneuvojen huomiovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraavaan saakka:

Täydennys nro 14 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 24. lokakuuta 2009

Oikaisu nro 1 tarkistukseen nro 2 – voimaantulopäivä: 11. marraskuuta 2009

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valon voimakkuus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Näkyvä pinta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valon väri |
| --- | --- |

9.

| 10. | Testausmenettely |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lämmönsietotesti |
| --- | --- |

11.

| 12. | Huomiovalaisimen tyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

13.

| 15. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

15.

| 14. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

14.

| 16. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

16.

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus huomiovalaisimen tyypin hyväksynnän myöntämisestä, epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 87 nojalla |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Esimerkki tyyppihyväksyntämerkistä |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Fotometriset mittaukset |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Valonjakautumisen vähimmäiskulmat |
| --- | --- |

Liite 6 –

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokkiin L, M, N ja T (1) kuuluvien ajoneuvojen huomiovalaisimiin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Huomiovalaisimella’ tarkoitetaan eteenpäin suunnattua valaisinta, jolla saadaan ajoneuvo helpommin näkyväksi päivänvalossa ajettaessa. |
| --- | --- |

2.1

’Huomiovalaisimella’ tarkoitetaan eteenpäin suunnattua valaisinta, jolla saadaan ajoneuvo helpommin näkyväksi päivänvalossa ajettaessa.

| 2.2 | Tähän sääntöön sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän soveltamishetkellä. |
| --- | --- |

2.2

Tähän sääntöön sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän soveltamishetkellä.

| 2.3 | ’Erityyppisillä huomiovalaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten kohtien osalta:






  a) | kauppanimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- | --- |

2.3

’Erityyppisillä huomiovalaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten kohtien osalta:

a)

kauppanimi tai tavaramerkki,

| b) | optisen järjestelmän ominaisuudet (voimakkuus, valon jakautumiskulmat, hehkulampun luokka, valonlähde jne.). |
| --- | --- |

b)

optisen järjestelmän ominaisuudet (voimakkuus, valon jakautumiskulmat, hehkulampun luokka, valonlähde jne.).

Hehkulampun tai suodattimen värin muuttuminen ei aiheuta tyypin muuttumista.

| 2.4 | Tässä säännössä olevat viittaukset standardihehkulamppuihin ja sääntöön nro 37 viittaavat sääntöön nro 37 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

2.4

Tässä säännössä olevat viittaukset standardihehkulamppuihin ja sääntöön nro 37 viittaavat sääntöön nro 37 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää.

Hakijan voi ilmoittaa, että laite voidaan asentaa ajoneuvoon eri vertailuakselin kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai että sitä voidaan kiertää vertailuakselinsa ympäri. Näiden erilaisten asennustapojen tulee näkyä ilmoituslomakkeessa.

3.2   Jokaista huomiovalaisintyyppiä koskevaan hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | riittävän yksityiskohtaiset piirustukset (kolmena kappaleena), joiden perusteella huomiovalaisimen tyyppi voidaan tunnistaa ja joissa esitetään geometriset asennot, joissa valaisin voidaan asentaa ajoneuvoon, tarkkailuakseli, joka otetaan testien vertailuakseliksi (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°), kohta, jota pidetään edellä tarkoitettujen testien vertailukeskipisteenä sekä valaiseva pinta; |
| --- | --- |

3.2.1

riittävän yksityiskohtaiset piirustukset (kolmena kappaleena), joiden perusteella huomiovalaisimen tyyppi voidaan tunnistaa ja joissa esitetään geometriset asennot, joissa valaisin voidaan asentaa ajoneuvoon, tarkkailuakseli, joka otetaan testien vertailuakseliksi (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°), kohta, jota pidetään edellä tarkoitettujen testien vertailukeskipisteenä sekä valaiseva pinta;

| 3.2.2 | lyhyt tekninen kuvaus, jossa ilmoitetaan varsinkin seuraavat tiedot (paitsi jos valaisimen valonlähde ei ole vaihdettava):






  a) | käytettävien hehkulamppujen luokat; hehkulamppuluokan on oltava jokin säännössä nro 37 ja sen hakuajankohtana voimassa olevissa muutossarjoissa esitetyistä lamppuluokista; ja/tai |
| --- | --- | --- |

3.2.2

lyhyt tekninen kuvaus, jossa ilmoitetaan varsinkin seuraavat tiedot (paitsi jos valaisimen valonlähde ei ole vaihdettava):

a)

käytettävien hehkulamppujen luokat; hehkulamppuluokan on oltava jokin säännössä nro 37 ja sen hakuajankohtana voimassa olevissa muutossarjoissa esitetyistä lamppuluokista; ja/tai

| b) | valonlähdemoduulin tunnuskoodi; |
| --- | --- |

b)

valonlähdemoduulin tunnuskoodi;

| 3.2.3 | kaksi valaisinta. |
| --- | --- |

3.2.3

kaksi valaisinta.

4.   MERKINNÄT

Hyväksyttäväksi toimitettavien huomiovalaisimien on täytettävä seuraavat merkintöjä koskevat vaatimukset:

4.1   Valaisimen linssiin on oltava merkittynä hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Tämän merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä.

4.2   Ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia lukuun ottamatta valaisimissa on oltava selvästi luettavissa oleva ja pysyvä merkintä, josta käyvät ilmi

| a) | valaisimessa käytettävien hehkulamppujen luokat ja/tai |
| --- | --- |

a)

valaisimessa käytettävien hehkulamppujen luokat ja/tai

| b) | valonlähdemoduulin tunnuskoodi. |
| --- | --- |

b)

valonlähdemoduulin tunnuskoodi.

4.3   Elektronisella valonlähteen säätölaitteella ja/tai ei-vaihdettavilla valonlähteillä ja/tai valonlähdemoduuleilla varustetuissa valaisimissa on oltava nimellisjännitettä tai jännitealuetta sekä enimmäisnimellistehoa koskeva merkintä.

4.4   Valaisimessa on oltava riittävän suuri tila jäljempänä 5.2 kohdassa määritellylle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Tila on merkittävä edellä 3.2.1 kohdassa tarkoitettuihin piirustuksiin.

4.5   Jos valaisin on varustettu valonlähdemoduulilla tai -moduuleilla, moduuleissa on oltava seuraavat merkinnät:

| 4.5.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki; merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä; |
| --- | --- |

4.5.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki; merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä;

| 4.5.2 | moduulin tunnuskoodi; merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. Tunnuskoodi koostuu alkukirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ’moduuli’) ja hyväksyntämerkistä ilman 5.2.1.1 kohdassa määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tunnuskoodi on merkittävä edellä 3.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin.
  Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

4.5.2

moduulin tunnuskoodi; merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. Tunnuskoodi koostuu alkukirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ’moduuli’) ja hyväksyntämerkistä ilman 5.2.1.1 kohdassa määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tunnuskoodi on merkittävä edellä 3.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin.

Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan.

| 4.5.3 | nimellisjännite- ja nimellistehomerkintä. |
| --- | --- |

4.5.3

nimellisjännite- ja nimellistehomerkintä.

4.6   Valaisimet, jotka toimivat muulla kuin 6 V:n, 12 V:n tai 24 V:n nimellisjännitteellä käytettäessä valaisimen ulkopuolista elektronista valonlähteen säätölaitetta, on lisäksi varustettava merkinnällä, josta ilmenee sekundaarinen nimellisjännite.

4.7   Elektroniseen valonlähteen säätölaitteeseen, joka on osa valaisinta mutta joka ei sijaitse valaisimen rungossa, on merkittävä valmistajan nimi ja tunnistusnumero.

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Yleistä

5.1.1   Jos edellä 3.2.3 kohdan mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetut kaksi valaisinta täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

5.1.2   Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useampien vuoden 1958 sopimuksen liitteenä olevien sääntöjen vaatimukset, voidaan käyttää yhtä kansainvälistä hyväksyntämerkkiä sillä edellytyksellä, että kyseisiä valaisimia ei ryhmitetä, yhdistetä tai rakenteellisesti yhdistetä sellaisten valaisimien kanssa, jotka eivät täytä minkään kyseisen säännön vaatimuksia.

5.1.3   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00, eli sääntö on alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle valaisintyypille.

5.1.4   Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta valaisintyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

5.1.5   Jokaisessa valaisimessa, joka vastaa tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä, on oltava jäljempänä 5.2 ja 5.3 kohdassa kuvailtu hyväksyntämerkki sijoitettuna 4.4 kohdassa tarkoitettuun tilaan.

5.1.6   Jäljempänä 5.2 kohdassa tarkoitetun merkin ja tunnuksen on oltava pysyviä ja selvästi luettavissa silloinkin, kun valaisin on asennettuna ajoneuvoon.

5.2   Hyväksyntämerkki

Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| 5.2.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat






  5.2.1.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2) ympyrän sisällä, ja |
| --- | --- | --- |

5.2.1

kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat

5.2.1.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2) ympyrän sisällä, ja

| 5.2.1.2 | hyväksyntänumero, |
| --- | --- |

5.2.1.2

hyväksyntänumero,

| 5.2.2 | lisätunnus RL. |
| --- | --- |

5.2.2

lisätunnus RL.

| 5.2.3 | Hyväksyntänumeron kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämispäivänä voimassaolevan muutossarjan, voidaan merkitä edellä tarkoitettujen lisätunnusten lähelle. |
| --- | --- |

5.2.3

Hyväksyntänumeron kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämispäivänä voimassaolevan muutossarjan, voidaan merkitä edellä tarkoitettujen lisätunnusten lähelle.

5.3   Hyväksyntämerkin sijoittelu

5.3.1   Erilliset valaisimet

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 1 esitetään esimerkki hyväksyntämerkin sijoittelusta edellä mainittujen lisätunnusten kanssa.

5.3.2   Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet

5.3.2.1   Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa mihin tahansa valaisimien kohtaan edellyttäen, että

| 5.3.2.1.1 | merkki näkyy valaisimien asennuksen jälkeen ja |
| --- | --- |

5.3.2.1.1

merkki näkyy valaisimien asennuksen jälkeen ja

| 5.3.2.1.2 | mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valoa lähettävää osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2

mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valoa lähettävää osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

5.3.2.2   Kunkin valaisimen tunnus, joka riippuu säännöstä, jonka mukaisesti hyväksyntä on myönnetty, ja muutossarjalle annettu, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero hyväksynnän myöntämispäivänä sekä vaadittu nuoli (tarvittaessa) on merkittävä

| 5.3.2.2.1 | joko asianomaiseen valaisevaan pintaan |
| --- | --- |

5.3.2.2.1

joko asianomaiseen valaisevaan pintaan

| 5.3.2.2.2 | tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2

tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa.

5.3.2.3   Yksittäisen hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

5.3.2.4   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle.

5.3.2.5   Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 2 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien hyväksyntämerkkien sijoittelusta edellä mainittujen lisätunnusten kanssa.

5.3.3   Valaisin, joka on rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin ja jonka linssiä voidaan käyttää myös muuntyyppisissä laitteissa

Sovelletaan edellä olevan 5.3.2 kohdan säännöksiä.

5.3.3.1   Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin valaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös laitteen päärungolla, vaikka sitä ei voisi erottaa linssistä, on edellä 4.4 kohdassa kuvattu tila, jossa on hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille.

Jos erityyppisillä laitteilla on sama päärunko, kaikki erilaiset hyväksyntämerkit voidaan kiinnittää siihen.

5.3.3.2   Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 3 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta edellä kuvatussa tapauksessa.

6.   YLEISET VAATIMUKSET

6.1   Jokaisen valaisimen on täytettävä seuraavissa kohdissa esitetyt vaatimukset.

6.2   Huomiovalaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä tarkoitetut ominaisuudet huolimatta niihin käytön aikana mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä.

6.3   Valonlähdemoduuleita käytettäessä on tarkistettava, että

| 6.3.1 | valonlähdemoduulin tai -moduulien rakenne on sellainen, että






  a) | jokaisen valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn eli oikeaan asentoon ja jokaisen moduulin voi poistaa vain työkaluja käyttämällä; |
| --- | --- | --- |

6.3.1

valonlähdemoduulin tai -moduulien rakenne on sellainen, että

a)

jokaisen valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn eli oikeaan asentoon ja jokaisen moduulin voi poistaa vain työkaluja käyttämällä;

| b) | jos laitteen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja valonlähdemoduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä. |
| --- | --- |

b)

jos laitteen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja valonlähdemoduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä.

| 6.3.2 | Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja. |
| --- | --- |

6.3.2

Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

6.4   Valonlähdemoduuli

6.4.1   Valonlähdemoduulin rakenteen on oltava sellainen, että moduulit voidaan pimeässäkin asentaa vain oikeaan asentoonsa.

6.4.2   Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

6.5   Kun käytetään vaihdettavia hehkulamppuja, seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 6.5.1 | Minkä tahansa säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyn hehkulamppuluokan käyttäminen on hyväksyttyä, mikäli käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevissa muutossarjoissa. |
| --- | --- |

6.5.1

Minkä tahansa säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyn hehkulamppuluokan käyttäminen on hyväksyttyä, mikäli käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevissa muutossarjoissa.

| 6.5.2 | Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon. |
| --- | --- |

6.5.2

Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon.

| 6.5.3 | Hehkulampun kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä sovelletaan tietolomaketta, joka koskee kyseisessä hehkulamppuluokassa käytettävää kantaa. |
| --- | --- |

6.5.3

Hehkulampun kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä sovelletaan tietolomaketta, joka koskee kyseisessä hehkulamppuluokassa käytettävää kantaa.

7.   VALON VOIMAKKUUS

7.1   Valaisimen lähettämän valon voimakkuuden on oltava vähintään 400 cd vertailuakselilla.

7.2   Vertailuakselin ulkopuolella ja tämän säännön liitteessä 6 olevassa kaaviossa esitettyjen kulmien määrittämällä alueella kunkin valaisimen lähettämän valon voimakkuudelle asetetaan seuraavat vaatimukset:

| 7.2.1 | Valon voimakkuus kussakin tämän säännön liitteessä 3 olevassa valon voimakkuuden jakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa ei saa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttimäärällä, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa. |
| --- | --- |

7.2.1

Valon voimakkuus kussakin tämän säännön liitteessä 3 olevassa valon voimakkuuden jakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa ei saa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttimäärällä, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

| 7.2.2 | Valon voimakkuus ei saa olla suurempi kuin 1 200 cd missään suunnassa, jossa valaisin näkyy. |
| --- | --- |

7.2.2

Valon voimakkuus ei saa olla suurempi kuin 1 200 cd missään suunnassa, jossa valaisin näkyy.

7.3   Säteilevän valon voimakkuuden lisäksi on oltava vähintään 1,0 cd liitteessä 6 määritellyn kentän koko alueella.

7.4   Jos valaisimessa on enemmän kuin yksi valonlähde, valaisimen on täytettävä vähimmäisvoimakkuutta koskeva vaatimus silloinkin, kun jokin valonlähteistä ei toimi, eikä enimmäisvoimakkuus saa ylittyä, kun kaikki valonlähteet ovat toiminnassa.

Sellainen valonlähteiden ryhmä, jossa jonkin valonlähteen vikaantuminen aiheuttaa kaikkien sammumisen, katsotaan yhdeksi valonlähteeksi.

8.   NÄKYVÄ PINTA

Näkyvän pinnan vähimmäisala valaisimen vertailuakselin suunnassa on 25 cm2 ja enimmäisala 200 cm2.

9.   VALON VÄRI

Valon värin on oltava valkoinen. Se on mitattava 10 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

10.   TESTAUSMENETTELY

10.1   Jos järjestelmässä ei ole elektronista valonlähteen säätölaitetta, kaikki fotometriset ja kolorimetriset mittaukset on suoritettava laitteelle määrätyn lamppuluokan mukaisella värittömällä vakiohehkulampulla käyttöjännite säädettynä siten, että se tuottaa lamppuluokalle asetettuja vaatimuksia vastaavan vakiovalovirran.

10.2   Jos kyseessä on järjestelmä, jossa elektroninen valonlähteen säätölaite on osa valaisinta (3), kaikki fotometriset ja kolorimetriset mittaukset on tehtävä siten, että valaisimen tulonapoihin syötetään tapauksen mukaan 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n jännitettä.

10.3   Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään elektronista valonlähteen säätölaitetta, joka ei ole osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä. Testauslaboratorion on vaadittava valmistajaa toimittamaan elektroninen valonlähteen säätölaite, jota tarvitaan valonlähteen ja asianomaisten toimintojen virransyöttöä varten. Valaisimeen syötettävä jännite on ilmoittava tämän säännön liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa.

10.4   Muiden kuin hehkulampuilla varustettujen valaisimien yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisarvojen mukaisia. Yhden minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma voidaan laskea 30 minuutin toiminnan jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen kohdassa HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta.

10.5   Näkyvän pinnan rajat merkkivalolaitteen vertailuakselin suunnassa on määritettävä.

11.   LÄMMÖNSIETOTESTI

11.1   Valaisimelle on tehtävä 20 minuutin lämpenemisajan jälkeen tunnin kestävä jatkuvan toiminnan testi. Ympäröivän lämpötilan on oltava 23 ± 5 °C. Käytettävän hehkulampun on oltava valaisimelle määrätyn luokan hehkulamppu, ja siinä käytettävän sähköjännitteen on oltava sellainen, että se antaa määritellyn keskimääräisen tehon vastaavalla testausjännitteellä. Lampuissa, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), testi on kuitenkin tehtävä valaisimessa oleville valonlähteille tämän säännön 10.2 kohdan mukaisesti.

11.2   Jos vain enimmäisteho on määritelty, jännitettä säädetään niin, että saatava teho on 90 % määritellystä tehosta. Edellä tarkoitettu keskimääräinen tai suurin teho valitaan aina siltä jännitealueelta (6, 12 tai 24 V), jolla se saavuttaa suurimman arvonsa. Jos valaisinta ei ole varustettu vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulampuilla tai muilla), testausolosuhteiden on oltava tämän säännön 10.2 kohdan mukaiset.

11.3   Kun valaisin on vakautettu ympäröivään lämpötilaan, siinä ei saa esiintyä näkyvää vääristymää, muodonmuutosta, rikkoutumaa tai värin muuttumista. Epävarmoissa tapauksissa mitataan valon voimakkuus edellä olevan 7 kohdan mukaisesti. Tässä mittauksessa saatujen arvojen on yllettävä vähintään 90 %:iin arvoista, jotka saatiin ennen kuin samalle laitteelle tehtiin lämmönkestävyystesti.

12.   HUOMIOVALAISIMEN TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

12.1   Huomiovalaisintyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnollisille yksiköille, jotka ovat hyväksyneet kyseisen valaisintyypin. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen joko

| 12.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että huomiovalaisin joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

12.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että huomiovalaisin joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 12.1.2 | vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

12.1.2

vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

12.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen sekä muutokset annetaan tiedoksi edellä olevan 5.1.4 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

12.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 13.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät valaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 6, 7, 8 ja 9 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

13.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät valaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 6, 7, 8 ja 9 kohdan vaatimukset.

| 13.2 | Tämän säännön liitteessä 4 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

13.2

Tämän säännön liitteessä 4 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 13.3 | Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

13.3

Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 13.4 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

13.4

Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa.

14.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

14.1   Huomiovalaisintyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu huomiovalaisin ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

14.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä välittömästi muille sääntöä soveltaville sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

15.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn huomiovalaisintyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

16.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja sellaisten hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjä 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksin), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Etelä-Korea 51, Malesia 52, Thaimaa 53, 54 ja 55 (antamatta), Montenegro 56, 57 (antamatta) ja Tunisia 58. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(3)  Tässä säännössä ’valaisimen osana olevalla’ tarkoitetaan sitä, että laite joko sisältyy fyysisesti valaisimen runkoon tai on valaisimen rungon ulkopuolella siihen kiinnitettynä tai irrallisena, mutta osana valmistajan toimittamaa valaisinjärjestelmää.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ESIMERKKI HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

Kuva 1

Image

Esimerkkejä ajoneuvon edessä sijaitsevien ryhmitettyjen valaisimien merkinnöistä

Kuva 2

Pysty- ja vaakasuorat viivat esittävät kaavamaisesti valaisinlaitteen muotoa. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä.

Image

Ajovalaisimen kanssa rakenteellisesti yhdistetty valaisin

Kuva 3

Image

Ajovalaisimen päärungossa on oltava ainoa voimassa oleva hyväksyntänumero, esimerkiksi:

Image

---

LIITE 3

FOTOMETRISET MITTAUKSET

1.   Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella suojauksella.

2.   Jotta mittausten tuloksia ei voitaisi kyseenalaistaa, mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 2.1 | mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia; |
| --- | --- |

2.1

mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia;

| 2.2 | mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen vastainen kulma valon vertailukeskipisteestä on välillä 10′–1°; |
| --- | --- |

2.2

mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen vastainen kulma valon vertailukeskipisteestä on välillä 10′–1°;

| 2.3 | valovoimavaatimus tiettyyn havaintosuuntaan katsotaan täytetyksi, jos vaadittu voimakkuus saavutetaan suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta. |
| --- | --- |

2.3

valovoimavaatimus tiettyyn havaintosuuntaan katsotaan täytetyksi, jos vaadittu voimakkuus saavutetaan suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta.

3.   Jos huomiovalaisin voidaan asentaa ajoneuvoon useampaan kuin yhteen kohtaan tai eri kohtiin tietylle alueelle, fotometriset mittaukset on toistettava kussakin kohdassa tai valmistajan määrittämien vertailuakseleiden muodostaman alueen ääripisteissä.

4.   Fotometrinen mittaus

Fotometrisen tehon tarkastus

| 4.1 | Valonlähteet, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut)
  Fotometrinen teho tarkastetaan valaisimessa olevista valonlähteistä tämän säännön 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

Valonlähteet, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut)

Fotometrinen teho tarkastetaan valaisimessa olevista valonlähteistä tämän säännön 10 kohdan mukaisesti.

| 4.2 | Vaihdettavat hehkulamput
  Jos valaisimet on varustettu 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n hehkulampuilla, niiden tuottamat valovoima-arvot on korjattava. Korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde. Minkään käytettävän hehkulampun todelliset valovirrat eivät saa poiketa enempää kuin ±5 prosenttia keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää vakiohehkulamppua kussakin yksittäisessä asennossa sen omalla valovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaustulokset yhteen. |
| --- | --- |

4.2

Vaihdettavat hehkulamput

Jos valaisimet on varustettu 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n hehkulampuilla, niiden tuottamat valovoima-arvot on korjattava. Korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde. Minkään käytettävän hehkulampun todelliset valovirrat eivät saa poiketa enempää kuin ±5 prosenttia keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää vakiohehkulamppua kussakin yksittäisessä asennossa sen omalla valovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaustulokset yhteen.

| 4.3 | Muiden kuin hehkulampuilla varustettujen valaisimien yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. Yhden minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma voidaan laskea 30 minuutin toiminnan jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen kohdassa HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta. |
| --- | --- |

4.3

Muiden kuin hehkulampuilla varustettujen valaisimien yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. Yhden minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma voidaan laskea 30 minuutin toiminnan jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen kohdassa HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta.

5.   Valon voimakkuuden vakiojakautumistaulukko

Image

| 5.1 | Suunnat H = 0° ja V = 0° vastaavat vertailuakselia. (Ajoneuvossa se on vaakasuora, yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen tason keskiviivan kanssa ja suunnattuna vaadittuun näkyvyyden suuntaan). Vertailuakseli kulkee vertailukeskipisteen kautta. Taulukon arvoista saadaan eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet prosentteina voimakkuuden vähimmäisvaatimuksesta kunkin valaisimen akselilla (suunnassa H = 0° ja V = 0°). |
| --- | --- |

5.1

Suunnat H = 0° ja V = 0° vastaavat vertailuakselia. (Ajoneuvossa se on vaakasuora, yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen tason keskiviivan kanssa ja suunnattuna vaadittuun näkyvyyden suuntaan). Vertailuakseli kulkee vertailukeskipisteen kautta. Taulukon arvoista saadaan eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet prosentteina voimakkuuden vähimmäisvaatimuksesta kunkin valaisimen akselilla (suunnassa H = 0° ja V = 0°).

| 5.2 | Valokuvion on edellä 3 kohdassa ruudukkona esitetyllä valonjakautumisalueella oltava lähes yhdenmukainen, ts. valon voimakkuuden on kunkin ruudukon viivojen muodostaman alueen osan suunnassa täytettävä vähintään alin vähimmäisarvoista, jotka on ilmoitettu kyseistä suuntaa rajaavilla viivoilla prosenttimäärinä. |
| --- | --- |

5.2

Valokuvion on edellä 3 kohdassa ruudukkona esitetyllä valonjakautumisalueella oltava lähes yhdenmukainen, ts. valon voimakkuuden on kunkin ruudukon viivojen muodostaman alueen osan suunnassa täytettävä vähintään alin vähimmäisarvoista, jotka on ilmoitettu kyseistä suuntaa rajaavilla viivoilla prosenttimäärinä.

Kuva 4

Valonlähdemoduulit

MD E3 17325

Yllä olevalla tunnuskoodilla merkitty valonlähdemoduuli on hyväksytty yhdessä Italiassa (E3) hyväksyntänumerolla 17325 hyväksytyn valaisimen kanssa.

---

LIITE 4

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

1.1   Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa.

1.2   Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien fotometrisiin ominaisuuksiin liittyvää vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa fotometrisiä ominaisuuksia sattumanvaraisesti valitusta valaisimesta, joka on varustettu standardihehkulampulla taikka ei-vaihdettavalla valonlähteellä (hehkulamput ja muut), ja kun kaikki mittaukset tehdään tapauksen mukaan jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V,

| 1.2.1 | mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. |
| --- | --- |

1.2.1

mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.

| 1.2.2 | Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista standardihehkulamppua. |
| --- | --- |

1.2.2

Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista standardihehkulamppua.

1.3   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä, kun valaisin on varustettu standardihehkulampulla. Niiden valaisimien osalta, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), vaatimusten on täytyttävä, kun kolorimetriset ominaisuudet tarkastetaan valonlähteen ollessa valaisimessa.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUKSEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksyntämerkin haltijan on suoritettava kullekin valaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia.

2.2   Testimenetelmät

| 2.2.1 | Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 2.2.2 | Missä tahansa valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella käyttää menetelmiä, jotka vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

Missä tahansa valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella käyttää menetelmiä, jotka vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

| 2.2.3 | Edellä olevan 2.2.1 ja 2.2.2 kohdan soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa. |
| --- | --- |

2.2.3

Edellä olevan 2.2.1 ja 2.2.2 kohdan soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa.

| 2.2.4 | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollista tarkastusta ja näytteenottoa varten. |
| --- | --- |

2.2.4

Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollista tarkastusta ja näytteenottoa varten.

2.3   Näytteenotto

Valaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti määritettyä samaa tyyppiä edustavien valaisimien sarjaa.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin ryhmittää yhteen useista eri tehtaista saadut samaa tyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samaa laatujärjestelmää ja laadunhallintaa.

2.4   Mitattavat ja tallennettavat fotometriset ominaisuudet

Valaisimien näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia, joilla määritetään vähimmäisarvot liitteessä 3 lueteltujen pisteiden kohdalla ja vaaditut värikoordinaatit.

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistaja vastaa siitä, että testituloksista laaditaan tilastollinen tutkimus ja toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella määritetään hyväksyttävyysperusteet valmistajan tuotteille, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 13.1 asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 5 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

LIITE 5

TARKASTAJAN SUORITTAMAA NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia.

1.2   Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien fotometrisiin ominaisuuksiin liittyvää vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa fotometrisiä ominaisuuksia sattumanvaraisesti valitusta valaisimesta, joka on varustettu standardihehkulampulla taikka ei-vaihdettavalla valonlähteellä (hehkulamput ja muut), ja kun kaikki mittaukset tehdään tapauksen mukaan jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V,

| 1.2.1 | mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. |
| --- | --- |

1.2.1

mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.

| 1.2.2 | Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista standardihehkulamppua. |
| --- | --- |

1.2.2

Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista standardihehkulamppua.

| 1.2.3 | Valaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.2.3

Valaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

1.3   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä, kun valaisin on varustettu standardihehkulampulla. Niiden valaisimien osalta, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), vaatimusten on täytyttävä, kun kolorimetriset ominaisuudet tarkastetaan valonlähteen ollessa valaisimessa.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä valaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

2.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 2.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen negatiiviset poikkeamat ovat seuraavat:






  2.1.1.1 | Näyte A







  A1: | yksi valaisin | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin enintään | 20 % |
| A2: | molemmat valaisimet yli | 0 % |
| mutta enintään | 20 % |
| siirrytään näytteeseen B | |

2.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen negatiiviset poikkeamat ovat seuraavat:

2.1.1.1

Näyte A

A1:

yksi valaisin

0 %

yksi valaisin enintään

20 %

A2:

molemmat valaisimet yli

0 %

mutta enintään

20 %

siirrytään näytteeseen B

| 2.1.1.2 | Näyte B







  B1: | molemmat valaisimet | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Näyte B

B1:

molemmat valaisimet

0 %

| 2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta täyttyvät.

2.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 2.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  2.2.1.1 | Näyte A







  A3: | yksi valaisin enintään | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin yli | 20 % |
| mutta enintään | 30 % |

2.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

2.2.1.1

Näyte A

A3:

yksi valaisin enintään

20 %

yksi valaisin yli

20 %

mutta enintään

30 %

| 2.2.1.2 | Näyte B







  B2: | jos tulos on A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin yli | 0 % |
| mutta enintään | 20 % |
| yksi valaisin enintään | 20 % |
| B3: | jos tulos on A2 ja | |
| yksi valaisin | 0 % |
| yksi valaisin yli | 20 % |
| mutta enintään | 30 % |

2.2.1.2

Näyte B

B2:

jos tulos on A2 ja

yksi valaisin yli

0 %

mutta enintään

20 %

yksi valaisin enintään

20 %

B3:

jos tulos on A2 ja

yksi valaisin

0 %

yksi valaisin yli

20 %

mutta enintään

30 %

| 2.2.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.2.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta eivät täyty.

2.3   Hyväksyntä peruutetaan

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 14 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvion 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.3.1 | Näyte A







  A4: | yksi valaisin enintään | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin yli | 30 % |
| A5: | molemmat valaisimet yli | 20 % |

2.3.1

Näyte A

A4:

yksi valaisin enintään

20 %

yksi valaisin yli

30 %

A5:

molemmat valaisimet yli

20 %

| 2.3.2 | Näyte B







  B4: | jos tulos on A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin yli | 0 % |
| mutta enintään | 20 % |
| yksi valaisin yli | 20 % |
| B5: | jos tulos on A2 ja | |
| molemmat valaisimet yli | 20 % |
| B6: | jos tulos on A2 ja | |
| yksi valaisin | 0 % |
| yksi valaisin yli | 30 % |

2.3.2

Näyte B

B4:

jos tulos on A2 ja

yksi valaisin yli

0 %

mutta enintään

20 %

yksi valaisin yli

20 %

B5:

jos tulos on A2 ja

molemmat valaisimet yli

20 %

B6:

jos tulos on A2 ja

yksi valaisin

0 %

yksi valaisin yli

30 %

| 2.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty.

3.   TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Tilanteiden A3, B2 ja B3 osalta on kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta suoritettava toistettu näytteenotto (kolmas näyte C ja neljäs näyte D, jotka koostuvat kahdesta valaisimesta, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi).

3.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 3.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.1.1.1 | Näyte C







  C1: | yksi valaisin | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin enintään | 20 % |
| C2: | molemmat valaisimet yli | 0 % |
| mutta enintään | 20 % |
| siirrytään näytteeseen D | |

3.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.1.1.1

Näyte C

C1:

yksi valaisin

0 %

yksi valaisin enintään

20 %

C2:

molemmat valaisimet yli

0 %

mutta enintään

20 %

siirrytään näytteeseen D

| 3.1.1.2 | Näyte D







  D1: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| molemmat valaisimet | 0 % |

3.1.1.2

Näyte D

D1:

jos tulos on C2 ja

molemmat valaisimet

0 %

| 3.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

3.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät.

3.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 3.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.2.1.1 | Näyte D







  D2: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin yli | 0 % |
| mutta enintään | 20 % |
| yksi valaisin enintään | 20 % |

3.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.2.1.1

Näyte D

D2:

jos tulos on C2 ja

yksi valaisin yli

0 %

mutta enintään

20 %

yksi valaisin enintään

20 %

| 3.2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta eivät täyty.

3.3   Hyväksyntä peruutetaan

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 14 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvion 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.3.1 | Näyte C







  C3: | yksi valaisin enintään | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin yli | 20 % |
| C4: | molemmat valaisimet yli | 20 % |

3.3.1

Näyte C

C3:

yksi valaisin enintään

20 %

yksi valaisin yli

20 %

C4:

molemmat valaisimet yli

20 %

| 3.3.2 | Näyte D







  D3: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi valaisin 0 % tai yli | 0 % |
| yksi valaisin yli | 20 % |

3.3.2

Näyte D

D3:

jos tulos on C2 ja

yksi valaisin 0 % tai yli

0 %

yksi valaisin yli

20 %

| 3.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty.

Kuva 1

Image

---

LIITE 6

VALON JAKAUTUMISEN VÄHIMMÄISKULMAT

Tämän säännön soveltamisalaan kuuluvien huomiovalaisimien osalta valon jakautumisen vähimmäispystykulmat ovat kaikissa tapauksissa 10° vaakatason yläpuolella ja 5° vaakatason alapuolella.

Valon jakautumisen vähimmäisvaakakulmat:

Image

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/69

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 91 — Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraavaan saakka:

Täydennys nro 11 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 15. lokakuuta 2008

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Säteilevän valon voimakkuus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Säteilevän valon väri |
| --- | --- |

8.

| 9. | Testausmenettely |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sivuvalaisimen tyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

11.

| 12. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

| 15. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

15.

LIITTEET

| Liite 1 – | Valonjakautumisen vähimmäiskulmat |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Ilmoitus SM1- tai SM2-merkinnällä varustetun sivuvalaisimen tyypin hyväksynnän myöntämisestä, epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Hyväksyntämerkkien asettelu |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Fotometriset mittaukset |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Säteilevän valon väri: värikoordinaatit |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Liite 7 – | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 7 –

1.   SOVELTAMISALA

Tämä sääntö koskee luokkien M, N, O ja T (1) ajoneuvoihin tarkoitettuja sivuvalaisimia.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | Tähän sääntöön sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana. |
| --- | --- |

2.1

Tähän sääntöön sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana.

| 2.2 | ’Sivuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti sivulta katsottaessa. |
| --- | --- |

2.2

’Sivuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti sivulta katsottaessa.

| 2.3 | ’Erityyppisillä sivuvalaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  a) | kauppanimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- | --- |

2.3

’Erityyppisillä sivuvalaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

a)

kauppanimi tai tavaramerkki;

| b) | optisen järjestelmän ominaisuudet (voimakkuus, valon jakautumiskulmat, hehkulampun tyyppi, valonlähde, jne.). |
| --- | --- |

b)

optisen järjestelmän ominaisuudet (voimakkuus, valon jakautumiskulmat, hehkulampun tyyppi, valonlähde, jne.).

Hehkulampun tai suodattimen värin muuttuminen ei aiheuta tyypin muuttumista.

| 2.4 | Tässä säännössä olevat viittaukset standardihehkulamppuihin ja sääntöön nro 37 viittaavat sääntöön nro 37 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana. |
| --- | --- |

2.4

Tässä säännössä olevat viittaukset standardihehkulamppuihin ja sääntöön nro 37 viittaavat sääntöön nro 37 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää.
  Hakija voi ilmoittaa, että laite voidaan asentaa ajoneuvoon vertailuakselin eri kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai että sitä voidaan kiertää vertailuakselinsa ympäri. Näiden erilaisten asennustapojen tulee näkyä ilmoituslomakkeessa. Hakemuksessa on ilmoitettava






  3.1.1 | onko sivuvalaisin tarkoitettu lähettämään ruskeankeltaista vai punaista valoa. |
| --- | --- | --- |

3.1

Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää.

Hakija voi ilmoittaa, että laite voidaan asentaa ajoneuvoon vertailuakselin eri kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai että sitä voidaan kiertää vertailuakselinsa ympäri. Näiden erilaisten asennustapojen tulee näkyä ilmoituslomakkeessa. Hakemuksessa on ilmoitettava

3.1.1

onko sivuvalaisin tarkoitettu lähettämään ruskeankeltaista vai punaista valoa.

| 3.2 | Kutakin sivuvalaisintyyppiä koskevaan hakemukseen on liitettävä seuraavat:






  3.2.1 | kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joiden perusteella voidaan tunnistaa tyyppi ja luokka ja joissa esitetään geometrisesti asennot, joihin valaisin voidaan asentaa ajoneuvossa. Piirustuksista on käytävä ilmi seuraavat: havaintoakseli, jota käytetään vertailuakselina testeissä (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°), kyseisissä testeissä vertailupisteenä käytettävä piste sekä valaisevan pinnan pysty- ja vaakasuuntaiset tangentit ja niiden etäisyydet valaisimen vertailukeskipisteestä. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. |
| --- | --- | --- |

3.2

Kutakin sivuvalaisintyyppiä koskevaan hakemukseen on liitettävä seuraavat:

3.2.1

kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joiden perusteella voidaan tunnistaa tyyppi ja luokka ja joissa esitetään geometrisesti asennot, joihin valaisin voidaan asentaa ajoneuvossa. Piirustuksista on käytävä ilmi seuraavat: havaintoakseli, jota käytetään vertailuakselina testeissä (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°), kyseisissä testeissä vertailupisteenä käytettävä piste sekä valaisevan pinnan pysty- ja vaakasuuntaiset tangentit ja niiden etäisyydet valaisimen vertailukeskipisteestä. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden.

| 3.2.2 | lyhyt tekninen kuvaus, jossa ilmoitetaan varsinkin seuraavat tiedot (paitsi jos valaisimen valonlähde ei ole vaihdettava):






  a) | käytettävien hehkulamppujen luokat (hehkulamppuluokan on oltava jokin lamppuluokista, jotka esitetään säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuajankohtana) ja/tai |
| --- | --- | --- |

3.2.2

lyhyt tekninen kuvaus, jossa ilmoitetaan varsinkin seuraavat tiedot (paitsi jos valaisimen valonlähde ei ole vaihdettava):

a)

käytettävien hehkulamppujen luokat (hehkulamppuluokan on oltava jokin lamppuluokista, jotka esitetään säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuajankohtana) ja/tai

| b) | valonlähdemoduulin tunnuskoodi. |
| --- | --- |

b)

valonlähdemoduulin tunnuskoodi.

| 3.2.3 | kaksi näytekappaletta. Jos hyväksyntää haetaan sivuvalaisimille, jotka eivät ole identtisiä vaan symmetrisiä niin, että toinen laite voidaan asentaa vasemmalle ja toinen oikealle puolelle ja/tai toinen eteen ja toinen taakse, toimitetut kaksi näytettä voivat olla identtisiä ja asennettavissa vain ajoneuvon oikealle tai vasemmalle puolelle ja/tai vain eteen tai taakse. |
| --- | --- |

3.2.3

kaksi näytekappaletta. Jos hyväksyntää haetaan sivuvalaisimille, jotka eivät ole identtisiä vaan symmetrisiä niin, että toinen laite voidaan asentaa vasemmalle ja toinen oikealle puolelle ja/tai toinen eteen ja toinen taakse, toimitetut kaksi näytettä voivat olla identtisiä ja asennettavissa vain ajoneuvon oikealle tai vasemmalle puolelle ja/tai vain eteen tai taakse.

4.   MERKINNÄT

| 4.1 | Hyväksyttäväksi toimitetun sivuvalaisimen merkintöjä koskevat vaatimukset: |
| --- | --- |

4.1

Hyväksyttäväksi toimitetun sivuvalaisimen merkintöjä koskevat vaatimukset:

| 4.2 | Laitteissa on oltava merkittynä hakijan kauppanimi tai tavaramerkki helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla. |
| --- | --- |

4.2

Laitteissa on oltava merkittynä hakijan kauppanimi tai tavaramerkki helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.

| 4.3 | Kaikissa muissa paitsi ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustetuissa valaisimissa on oltava helposti luettavissa oleva ja pysyvä merkintä, josta käyvät ilmi






  a) | käytettävien hehkulamppujen luokat ja/tai |
| --- | --- | --- |

4.3

Kaikissa muissa paitsi ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustetuissa valaisimissa on oltava helposti luettavissa oleva ja pysyvä merkintä, josta käyvät ilmi

a)

käytettävien hehkulamppujen luokat ja/tai

| b) | valonlähdemoduulin tunnuskoodi. |
| --- | --- |

b)

valonlähdemoduulin tunnuskoodi.

| 4.4 | Laitteissa on oltava riittävän suuri tila jäljempänä 5.4 kohdassa määritellylle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Tämä paikka on merkittävä 3.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin. |
| --- | --- |

4.4

Laitteissa on oltava riittävän suuri tila jäljempänä 5.4 kohdassa määritellylle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Tämä paikka on merkittävä 3.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin.

| 4.5 | Valaisimissa, joiden valonlähteet eivät ole vaihdettavia tai jotka on varustettu valonlähdemoduuleilla, on oltava merkintä nimellisjännitteestä tai jännitealueesta ja nimellistehosta. |
| --- | --- |

4.5

Valaisimissa, joiden valonlähteet eivät ole vaihdettavia tai jotka on varustettu valonlähdemoduuleilla, on oltava merkintä nimellisjännitteestä tai jännitealueesta ja nimellistehosta.

| 4.6 | Valonlähdemoduuleilla varustettujen valaisimien valonlähdemoduuleissa on oltava seuraavat merkinnät:






  4.6.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla merkittynä, |
| --- | --- | --- |

4.6

Valonlähdemoduuleilla varustettujen valaisimien valonlähdemoduuleissa on oltava seuraavat merkinnät:

4.6.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla merkittynä,

| 4.6.2 | moduulin tunnuskoodi helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla merkittynä. Tunnuskoodi koostuu kirjainsymbolista MD (sanasta ’moduuli’), hyväksyntämerkinnästä ilman 5.4.1.1 kohdassa määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tunnuskoodi on merkittävä 3.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin.
  Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

4.6.2

moduulin tunnuskoodi helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla merkittynä. Tunnuskoodi koostuu kirjainsymbolista MD (sanasta ’moduuli’), hyväksyntämerkinnästä ilman 5.4.1.1 kohdassa määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tunnuskoodi on merkittävä 3.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin.

Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan.

| 4.6.3 | nimellisjännite (ja nimellisteho). |
| --- | --- |

4.6.3

nimellisjännite (ja nimellisteho).

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jos 3.2.3 kohdan mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetut kaksi sivuvalaisinta täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään. |
| --- | --- |

5.1

Jos 3.2.3 kohdan mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetut kaksi sivuvalaisinta täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

| 5.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämisajankohtana. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toisentyyppiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle sivuvalaisimelle, paitsi jos kyseessä on hyväksynnän laajentaminen sivuvalaisimeen, joka on erilainen vain säteilevän valon värin suhteen. |
| --- | --- |

5.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämisajankohtana. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toisentyyppiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle sivuvalaisimelle, paitsi jos kyseessä on hyväksynnän laajentaminen sivuvalaisimeen, joka on erilainen vain säteilevän valon värin suhteen.

| 5.3 | Tämän säännön nojalla tapahtuvasta sivuvalaisimen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.3

Tämän säännön nojalla tapahtuvasta sivuvalaisimen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.4 | Jokaisessa tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaavassa sivuvalaisimessa on oltava 4.4 kohdassa määritellyssä paikassa ja 4.2, 4.3 tai 4.4 kohdassa määriteltyjen merkintöjen ja tietojen lisäksi






  5.4.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu






  5.4.1.1 | E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta (2), jotka ovat ympyrän sisällä, ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.4

Jokaisessa tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaavassa sivuvalaisimessa on oltava 4.4 kohdassa määritellyssä paikassa ja 4.2, 4.3 tai 4.4 kohdassa määriteltyjen merkintöjen ja tietojen lisäksi

5.4.1

kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu

5.4.1.1

E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta (2), jotka ovat ympyrän sisällä, ja

| 5.4.1.2 | edellä 5.2 kohdassa tarkoitetusta hyväksyntänumerosta, sekä |
| --- | --- |

5.4.1.2

edellä 5.2 kohdassa tarkoitetusta hyväksyntänumerosta, sekä

| 5.4.2 | lisäsymboli SM1 tai SM2. |
| --- | --- |

5.4.2

lisäsymboli SM1 tai SM2.

| 5.4.3 | Hyväksyntänumeron kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämisajankohtana voimassaolevan muutossarjan, voidaan merkitä edellä tarkoitetun lisätunnuksen lähelle. |
| --- | --- |

5.4.3

Hyväksyntänumeron kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämisajankohtana voimassaolevan muutossarjan, voidaan merkitä edellä tarkoitetun lisätunnuksen lähelle.

| 5.4.4 | Laitteissa, joissa valon jakautumista on rajoitettu tämän säännön liitteessä 4 olevan 2.5 kohdan mukaisesti, on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuuntainen nuoli. |
| --- | --- |

5.4.4

Laitteissa, joissa valon jakautumista on rajoitettu tämän säännön liitteessä 4 olevan 2.5 kohdan mukaisesti, on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuuntainen nuoli.

| 5.5 | Edellä 5.4.1 ja 5.4.3 kohdassa tarkoitettujen merkkien ja symbolien on oltava pysyviä ja helposti luettavissa silloinkin, kun laite on asennettuna ajoneuvoon. |
| --- | --- |

5.5

Edellä 5.4.1 ja 5.4.3 kohdassa tarkoitettujen merkkien ja symbolien on oltava pysyviä ja helposti luettavissa silloinkin, kun laite on asennettuna ajoneuvoon.

| 5.6 | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useampien sääntöjen vaatimukset, voidaan käyttää yhtä kansainvälistä hyväksyntämerkkiä sillä edellytyksellä, että kyseisiä valaisimia ei ryhmitetä, yhdistetä tai rakenteellisesti yhdistetä sellaisten valaisimien kanssa, jotka eivät täytä minkään kyseisen säännön vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.6

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useampien sääntöjen vaatimukset, voidaan käyttää yhtä kansainvälistä hyväksyntämerkkiä sillä edellytyksellä, että kyseisiä valaisimia ei ryhmitetä, yhdistetä tai rakenteellisesti yhdistetä sellaisten valaisimien kanssa, jotka eivät täytä minkään kyseisen säännön vaatimuksia.

| 5.6.1 | Hyväksyntämerkki koostuu E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä. Merkki voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti toisiinsa yhdistetyissä valaisimissa seuraavin edellytyksin:






  5.6.1.1 | Merkintä näkyy, kun valaisimet on asennettu paikoilleen. |
| --- | --- | --- |

5.6.1

Hyväksyntämerkki koostuu E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä. Merkki voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti toisiinsa yhdistetyissä valaisimissa seuraavin edellytyksin:

5.6.1.1

Merkintä näkyy, kun valaisimet on asennettu paikoilleen.

| 5.6.1.2 | Ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

5.6.1.2

Ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

| 5.7 | Sitä sääntöä vastaava valaisimen tunnus, jonka perusteella tyyppihyväksyntä on myönnetty, ja sääntöön viimeksi tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero tyyppihyväksynnän myöntämisajankohtana on merkittävä






  5.7.1 | joko asianomaiseen valoa säteilevään pintaan, |
| --- | --- | --- |

5.7

Sitä sääntöä vastaava valaisimen tunnus, jonka perusteella tyyppihyväksyntä on myönnetty, ja sääntöön viimeksi tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero tyyppihyväksynnän myöntämisajankohtana on merkittävä

5.7.1

joko asianomaiseen valoa säteilevään pintaan,

| 5.7.2 | tai ryhmään siten, että kukin valaisin voidaan helposti tunnistaa (malleja esitetään liitteessä 3 olevassa esimerkissä 2). |
| --- | --- |

5.7.2

tai ryhmään siten, että kukin valaisin voidaan helposti tunnistaa (malleja esitetään liitteessä 3 olevassa esimerkissä 2).

| 5.8 | Yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

5.8

Yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

| 5.9 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle yhdistelmätyypille. |
| --- | --- |

5.9

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle yhdistelmätyypille.

| 5.10 | Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta yksittäisissä valaisimissa (esimerkki 1) ja yhdistelmissä (esimerkki 2). |
| --- | --- |

5.10

Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta yksittäisissä valaisimissa (esimerkki 1) ja yhdistelmissä (esimerkki 2).

| 5.11 | Valaisimiin, jotka on ryhmitetty sellaisen ajovalaisintyypin kanssa, jonka linssiä käytetään myös muuntyyppisissä ajovalaisimissa, sovelletaan 5.6–5.9 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

5.11

Valaisimiin, jotka on ryhmitetty sellaisen ajovalaisintyypin kanssa, jonka linssiä käytetään myös muuntyyppisissä ajovalaisimissa, sovelletaan 5.6–5.9 kohdan säännöksiä.

| 5.11.1 | Jos erityyppisissä ajovalaisimissa tai valaisinyksiköissä, joihin sisältyy ajovalaisin, käytetään samaa linssiä, voidaan linssiin kuitenkin kiinnittää kaikki erilaiset, näihin erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungossa, vaikka sitä ei voisi erottaa linssistä, on hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille. Jos erityyppisissä ajovalaisimissa on sama päärunko, kaikki erilaiset hyväksyntämerkit voidaan kiinnittää siihen. |
| --- | --- |

5.11.1

Jos erityyppisissä ajovalaisimissa tai valaisinyksiköissä, joihin sisältyy ajovalaisin, käytetään samaa linssiä, voidaan linssiin kuitenkin kiinnittää kaikki erilaiset, näihin erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungossa, vaikka sitä ei voisi erottaa linssistä, on hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille. Jos erityyppisissä ajovalaisimissa on sama päärunko, kaikki erilaiset hyväksyntämerkit voidaan kiinnittää siihen.

| 5.11.2 | Tämän säännön liitteessä 3 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkeistä, jotka liittyvät ajovalaisimien kanssa ryhmitettyihin valaisimiin (esimerkki 3). |
| --- | --- |

5.11.2

Tämän säännön liitteessä 3 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkeistä, jotka liittyvät ajovalaisimien kanssa ryhmitettyihin valaisimiin (esimerkki 3).

| 5.12 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. Se voidaan sijoittaa laitteen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa laitteen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Merkinnän on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun laite on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi. |
| --- | --- |

5.12

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. Se voidaan sijoittaa laitteen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa laitteen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Merkinnän on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun laite on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi.

6.   YLEISET VAATIMUKSET

| 6.1 | Jokaisen hyväksyttäväksi toimitetun sivuvalaisimen on täytettävä tämän säännön 7 ja 8 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

6.1

Jokaisen hyväksyttäväksi toimitetun sivuvalaisimen on täytettävä tämän säännön 7 ja 8 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 6.2 | Sivuvalaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuudet huolimatta niihin käytön aikana mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä. |
| --- | --- |

6.2

Sivuvalaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuudet huolimatta niihin käytön aikana mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä.

| 6.3 | Valonlähdemoduulit






  6.3.1 | Valonlähdemoduulien rakenteen on oltava sellainen, että






  a) | kunkin valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn oikeaan asentoon ja poistaa vain työkaluja käyttämällä |
| --- | --- | --- | --- |

6.3

Valonlähdemoduulit

6.3.1

Valonlähdemoduulien rakenteen on oltava sellainen, että

a)

kunkin valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn oikeaan asentoon ja poistaa vain työkaluja käyttämällä

| b) | jos laitteen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja moduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä. |
| --- | --- |

b)

jos laitteen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja moduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä.

| 6.3.2 | Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja. |
| --- | --- |

6.3.2

Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

| 6.4 | Vaihdettavat hehkulamput






  6.4.1 | Mitä tahansa säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyn hehkulamppuluokkaa voidaan käyttää, mikäli käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- | --- |

6.4

Vaihdettavat hehkulamput

6.4.1

Mitä tahansa säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyn hehkulamppuluokkaa voidaan käyttää, mikäli käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

| 6.4.2 | Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon. |
| --- | --- |

6.4.2

Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon.

| 6.4.3 | Hehkulampun kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä käytetään tietolomaketta, joka koskee kyseisessä hehkulampputyypissä käytettävää kantaa. |
| --- | --- |

6.4.3

Hehkulampun kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä käytetään tietolomaketta, joka koskee kyseisessä hehkulampputyypissä käytettävää kantaa.

7.   SÄTEILEVÄN VALON VOIMAKKUUS

| 7.1 | Kummankin toimitetun näytekappaleen lähettämän valon voimakkuuden on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:








  Sivuvalaisinluokka | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Vähimmäisvoimakkuus |

7.1

Kummankin toimitetun näytekappaleen lähettämän valon voimakkuuden on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:

Sivuvalaisinluokka

SM1

SM2

7.1.1.

Vähimmäisvoimakkuus

Vertailuakselilla

4,0 cd

0,6 cd

Määritetyn kulma-alueen sisällä, joka on muu kuin edellä

0,6 cd

0,6 cd

| 7.1.2. | Enimmäisvoimakkuus |
| --- | --- |

7.1.2.

Enimmäisvoimakkuus

Määritetyn kulma-alueen sisällä (3)

25,0 cd

25,0 cd

| 7.1.3. | Kulma-alue |
| --- | --- |

7.1.3.

Kulma-alue

Vaakasuunnassa

± 45°

± 35°

Pystysuunnassa

± 10°

± 10°

| 7.1.4 | Jos kyseessä on valaisin, jossa on useampi kuin yksi valonlähde, | valaisimen on täytettävä vaadittava vähimmäisvoimakkuus, jos yksi muista valonlähteistä vioittuu, ja |
| --- | --- | --- |

7.1.4

Jos kyseessä on valaisin, jossa on useampi kuin yksi valonlähde,

valaisimen on täytettävä vaadittava vähimmäisvoimakkuus, jos yksi muista valonlähteistä vioittuu, ja

| | kun kaikki valonlähteet valaisevat, määrättyä enimmäisvoimakkuutta ei saa ylittää. |
| --- | --- |

kun kaikki valonlähteet valaisevat, määrättyä enimmäisvoimakkuutta ei saa ylittää.

Kaikkia sarjaan kytkettyjä valonlähteitä pidetään yhtenä valonlähteenä.

| 7.2 | Vertailuakselin ulkopuolella ja tämän säännön liitteen 1 kuvioissa määritellyissä kulmissa kummankaan toimitetun sivuvalaisimen lähettämän valon voimakkuus






  7.2.1 | ei saa missään tämän säännön liitteessä 4 olevassa valon voimakkuuden jakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa, |
| --- | --- | --- |

7.2

Vertailuakselin ulkopuolella ja tämän säännön liitteen 1 kuvioissa määritellyissä kulmissa kummankaan toimitetun sivuvalaisimen lähettämän valon voimakkuus

7.2.1

ei saa missään tämän säännön liitteessä 4 olevassa valon voimakkuuden jakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa olla pienempi kuin 7.1 kohdassa määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa,

| 7.2.2 | ei saa ylittää edellä olevassa 7.1 kohdassa määriteltyä enimmäisarvoa sivuvalaisimen missään näkymissuunnassa. |
| --- | --- |

7.2.2

ei saa ylittää edellä olevassa 7.1 kohdassa määriteltyä enimmäisarvoa sivuvalaisimen missään näkymissuunnassa.

| 7.2.3 | Tämän säännön liitteessä 4 olevan 2.2 kohdan vaatimuksia voimakkuuden paikallisista vaihteluista on noudatettava. |
| --- | --- |

7.2.3

Tämän säännön liitteessä 4 olevan 2.2 kohdan vaatimuksia voimakkuuden paikallisista vaihteluista on noudatettava.

| 7.3 | Liitteessä 4, johon 7.2.1 kohdassa viitataan, annetaan yksityiskohtaiset tiedot käytettävistä mittausmenetelmistä. |
| --- | --- |

7.3

Liitteessä 4, johon 7.2.1 kohdassa viitataan, annetaan yksityiskohtaiset tiedot käytettävistä mittausmenetelmistä.

8.   SÄTEILEVÄN VALON VÄRI

| 8.1 | Sivuvalaisimen on lähetettävä ruskeankeltaista valoa. Se voi kuitenkin lähettää punaista valoa, jos takimmainen sivuvalaisin on ryhmitetty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimeen, takaäärivalaisimeen, takasumuvalaisimeen tai jarruvalaisimeen tai jos se on ryhmitetty takaheijastimen kanssa tai sillä on yhteinen osa takaheijastimen valoa lähettävän pinnan kanssa. |
| --- | --- |

8.1

Sivuvalaisimen on lähetettävä ruskeankeltaista valoa. Se voi kuitenkin lähettää punaista valoa, jos takimmainen sivuvalaisin on ryhmitetty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimeen, takaäärivalaisimeen, takasumuvalaisimeen tai jarruvalaisimeen tai jos se on ryhmitetty takaheijastimen kanssa tai sillä on yhteinen osa takaheijastimen valoa lähettävän pinnan kanssa.

| 8.2 | Liitteessä 4 olevassa 2 kohdassa määritellyn valonjakautumisruudukon alueella säteilevän valon värin on vastattava kyseiselle värille määrättyjä värikoordinaatteja mitattuna tämän säännön liitteen 5 mukaisesti. Kyseisen alueen ulkopuolella väri ei saa vaihdella jyrkästi. |
| --- | --- |

8.2

Liitteessä 4 olevassa 2 kohdassa määritellyn valonjakautumisruudukon alueella säteilevän valon värin on vastattava kyseiselle värille määrättyjä värikoordinaatteja mitattuna tämän säännön liitteen 5 mukaisesti. Kyseisen alueen ulkopuolella väri ei saa vaihdella jyrkästi.

9.   TESTAUSMENETTELY

| 9.1 | Mittaukset on suoritettava värittömällä vakiohehkulampulla, joka on sivuvalaisimelle suositeltua tyyppiä ja säädetty siten, että se tuottaa kyseiselle lampputyypille määrätyn vakiovalovirran. Lisäksi on otettava huomioon 9.2 kohdan määräykset. |
| --- | --- |

9.1

Mittaukset on suoritettava värittömällä vakiohehkulampulla, joka on sivuvalaisimelle suositeltua tyyppiä ja säädetty siten, että se tuottaa kyseiselle lampputyypille määrätyn vakiovalovirran. Lisäksi on otettava huomioon 9.2 kohdan määräykset.

| 9.2 | Kaikki sellaisten valaisimien mittaukset, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), on tehtävä jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V.
  Jos valonlähteissä on erikoisvirtalähde, edellä mainittuja testausjännitteitä sovelletaan virtalähteen tulonapoihin. Testilaboratorio voi vaatia valmistajalta valonlähteiden tarvitseman erikoisvirtalähteen. |
| --- | --- |

9.2

Kaikki sellaisten valaisimien mittaukset, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), on tehtävä jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V.

Jos valonlähteissä on erikoisvirtalähde, edellä mainittuja testausjännitteitä sovelletaan virtalähteen tulonapoihin. Testilaboratorio voi vaatia valmistajalta valonlähteiden tarvitseman erikoisvirtalähteen.

| 9.3 | Näkyvän pinnan rajat merkkivalolaitteen vertailuakselin suunnassa on määritettävä. |
| --- | --- |

9.3

Näkyvän pinnan rajat merkkivalolaitteen vertailuakselin suunnassa on määritettävä.

10.   SIVUVALAISINTYYPIN MUUTOKSET JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 10.1 | Kaikista sivuvalaisintyypin muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Viranomainen voi ilmoituksen saatuaan joko






  10.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että sivuvalaisin joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai |
| --- | --- | --- |

10.1

Kaikista sivuvalaisintyypin muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Viranomainen voi ilmoituksen saatuaan joko

10.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että sivuvalaisin joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai

| 10.1.2 | vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

10.1.2

vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 10.2 | Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille 5.3 kohdan mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

10.2

Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille 5.3 kohdan mukaisella menettelyllä.

| 10.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kullekin laajentamista käsittelevälle ilmoituslomakkeelle sarjanumero ja ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

10.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kullekin laajentamista käsittelevälle ilmoituslomakkeelle sarjanumero ja ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 11.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät sivuvalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 7 ja 8 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

11.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät sivuvalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 7 ja 8 kohdan vaatimukset.

| 11.2 | Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

11.2

Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 11.3 | Tämän säännön liitteessä 7 asetettujen tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

11.3

Tämän säännön liitteessä 7 asetettujen tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 11.4 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

11.4

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa.

12.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 12.1 | Sivuvalaisimelle myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

12.1

Sivuvalaisimelle myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

| 12.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä viipymättä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

12.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä viipymättä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

13.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija kokonaan lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn sivuvalaisimen valmistamisen, hänen on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

15.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

| 15.1 | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei voi täydennyksen 3 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta E-hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3. |
| --- | --- |

15.1

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei voi täydennyksen 3 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta E-hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3.

| 15.2 | Kun säännön täydennyksen 3voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää E-hyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että hyväksyttävä sivuvalaisintyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3. |
| --- | --- |

15.2

Kun säännön täydennyksen 3voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää E-hyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että hyväksyttävä sivuvalaisintyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3.

| 15.3 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä hyväksynnän laajentamista tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan ja täydennettynä. |
| --- | --- |

15.3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä hyväksynnän laajentamista tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan ja täydennettynä.

| 15.4 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 12 kuukauden ajan täydennyksen 3 voimaantulosta annettava hyväksyntä sivuvalaisimien tyypeille, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat alkuperäisen muotoisessa ja myöhemmin täydennetyssä säännössä. |
| --- | --- |

15.4

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 12 kuukauden ajan täydennyksen 3 voimaantulosta annettava hyväksyntä sivuvalaisimien tyypeille, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat alkuperäisen muotoisessa ja myöhemmin täydennetyssä säännössä.

| 15.5 | E-hyväksynnät, jotka on myönnetty tämän säännön mukaisesti alle 12 kuukautta säännön voimaantulon jälkeen, ja kaikki hyväksyntien laajennukset, myös alkuperäisen muotoisen säännön ja sen myöhempien täydennysten mukaiset, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan. Jos sivuvalaisintyyppi, joka on hyväksytty tämän säännön alkuperäisen muodon ja sen myöhempien täydennysten mukaisesti, täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3, vaatimukset, hyväksynnän myöntäneen sopimuspuolen on ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

15.5

E-hyväksynnät, jotka on myönnetty tämän säännön mukaisesti alle 12 kuukautta säännön voimaantulon jälkeen, ja kaikki hyväksyntien laajennukset, myös alkuperäisen muotoisen säännön ja sen myöhempien täydennysten mukaiset, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan. Jos sivuvalaisintyyppi, joka on hyväksytty tämän säännön alkuperäisen muodon ja sen myöhempien täydennysten mukaisesti, täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3, vaatimukset, hyväksynnän myöntäneen sopimuspuolen on ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 15.6 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltää sellaista sivuvalaisintyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön täydennyksen 3 mukaisesti. |
| --- | --- |

15.6

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltää sellaista sivuvalaisintyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön täydennyksen 3 mukaisesti.

| 15.7 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa 36 kuukauden aikana tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulosta kieltää sellaista sivuvalaisintyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön alkuperäisen muodon ja myöhempien täydennysten mukaisesti. |
| --- | --- |

15.7

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa 36 kuukauden aikana tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulosta kieltää sellaista sivuvalaisintyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön alkuperäisen muodon ja myöhempien täydennysten mukaisesti.

| 15.8 | Kun tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulosta on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisen sivuvalaisintyypin myynnin, joka ei täytä tämän säännön täydennyksen 3 vaatimuksia, ellei kyseinen sivuvalaisin ole tarkoitettu varaosaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

15.8

Kun tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulosta on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisen sivuvalaisintyypin myynnin, joka ei täytä tämän säännön täydennyksen 3 vaatimuksia, ellei kyseinen sivuvalaisin ole tarkoitettu varaosaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin.

| 15.9 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntiä sivuvalaisimille tämän säännön edellisten täydennysten perusteella, jos kyseiset sivuvalaisimet on tarkoitettu varaosiksi käytössä oleviin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

15.9

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntiä sivuvalaisimille tämän säännön edellisten täydennysten perusteella, jos kyseiset sivuvalaisimet on tarkoitettu varaosiksi käytössä oleviin ajoneuvoihin.

| 15.10 | Tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa täydennyksen 3 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltää sivuvalaisimen asentamista ajoneuvoon, jos kyseinen sivuvalaisin on hyväksytty tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3. |
| --- | --- |

15.10

Tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa täydennyksen 3 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltää sivuvalaisimen asentamista ajoneuvoon, jos kyseinen sivuvalaisin on hyväksytty tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3.

| 15.11 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 48 kuukauden ajan täydennyksen 3 muutossarjan 00 voimaantulosta sallittava sivuvalaisimen asentaminen ajoneuvoon, jos kyseinen sivuvalaisin on hyväksytty tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan tai muutettuna myöhemmillä täydennyksillä. |
| --- | --- |

15.11

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 48 kuukauden ajan täydennyksen 3 muutossarjan 00 voimaantulosta sallittava sivuvalaisimen asentaminen ajoneuvoon, jos kyseinen sivuvalaisin on hyväksytty tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan tai muutettuna myöhemmillä täydennyksillä.

| 15.12 | Kun tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulosta on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisen sivuvalaisimen, joka ei vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3, asentamisen uusiin ajoneuvoihin, joiden kansallinen tai yksittäinen tyyppihyväksyntä oli myönnetty yli 24 kuukautta tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

15.12

Kun tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulosta on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisen sivuvalaisimen, joka ei vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3, asentamisen uusiin ajoneuvoihin, joiden kansallinen tai yksittäinen tyyppihyväksyntä oli myönnetty yli 24 kuukautta tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulon jälkeen.

| 15.13 | Kun täydennyksen 3 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisen sivuvalaisintyypin, joka ei vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3, asentamisen uusiin ajoneuvoihin, jotka rekisteröidään ensimmäistä kertaa yli 60 kuukautta tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

15.13

Kun täydennyksen 3 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisen sivuvalaisintyypin, joka ei vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 3, asentamisen uusiin ajoneuvoihin, jotka rekisteröidään ensimmäistä kertaa yli 60 kuukautta tämän säännön täydennyksen 3 voimaantulon jälkeen.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjä 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät omalla ECE-tunnuksellaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Etelä-Korea 51, Malesia 52, Thaimaa 53, 54 ja 55 (antamatta), Montenegro 56, 57 (antamatta) ja Tunisia 58. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(3)  Tämän lisäksi punaisen sivuvalaisimen enimmäisvoimakkuus on 0,25 cd vaakasuunnassa alueella 60°–90° ja pystysuunnassa ajoneuvon etuosan suuntaan alueella ± 20°.

---

LIITE 1

VALON JAKAUTUMISEN VÄHIMMÄISKULMAT

Vähimmäispystykulmat, SM1 ja SM2:

Image

Vaakatason alapuolella oleva 10 asteen kulma voidaan pienentää 5 asteeseen, jos valaisimen asennuskorkeus on enintään 750 mm maanpinnasta.

Vähimmäisvaakakulmat, SM1:

Image

Vähimmäisvaakakulmat, SM2:

Image

---

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN ASETTELU

Esimerkki 1 a)

Image

Esimerkki 1 b)

Image

Esimerkki 2

Samaan yksikköön sisältyvien eri valaisimien kokonaisuuden yksinkertaistettu merkintä

MALLI A

Image

MALLI B

Image

MALLI C

Image

Huomautus: Edellä olevissa kolmessa esimerkissä (mallit B, C ja D) esitetään kolme mahdollista hyväksyntämerkintää valaisinlaitteelle, jossa ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien kokoonpanoon sisältyy kaksi tai useampia valaisimia.

Tämä hyväksyntämerkintä osoittaa, että laite on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 3333 ja että se sisältää seuraavat osat:

| | luokan IA taka- ja sivuheijastin, hyväksytty säännön nro 3 muutossarjan 02 mukaisesti; |
| --- | --- |

luokan IA taka- ja sivuheijastin, hyväksytty säännön nro 3 muutossarjan 02 mukaisesti;

| | luokan 2a takasuuntavalaisin, hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti; |
| --- | --- |

luokan 2a takasuuntavalaisin, hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti;

| | takavalaisin (R), hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti; |
| --- | --- |

takavalaisin (R), hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti;

| | takasumuvalaisin (F), hyväksytty säännön nro 38 muutossarjan 01 mukaisesti; |
| --- | --- |

takasumuvalaisin (F), hyväksytty säännön nro 38 muutossarjan 01 mukaisesti;

| | peruutusvalaisin (AR), hyväksytty säännön nro 23 muutossarjan 01 mukaisesti; |
| --- | --- |

peruutusvalaisin (AR), hyväksytty säännön nro 23 muutossarjan 01 mukaisesti;

| | jarruvalaisin (S1), hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti; |
| --- | --- |

jarruvalaisin (S1), hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti;

| | sivuvalaisin (SM1), hyväksytty tämän säännön mukaisesti sen ollessa alkuperäisessä muodossaan. |
| --- | --- |

sivuvalaisin (SM1), hyväksytty tämän säännön mukaisesti sen ollessa alkuperäisessä muodossaan.

Ajovalaisimen kanssa rakenteellisesti yhdistetty ja ryhmitetty valaisin

Esimerkki 3

Image

Ajovalaisimen päärungossa on oltava ainoa voimassa oleva hyväksyntänumero, esimerkiksi:

Image

Esimerkki 4

Valonlähdemoduulit

MD E3 17325

Yllä olevalla tunnuskoodilla merkitty valonlähdemoduuli on hyväksytty yhdessä sellaisen valaisimen kanssa, joka on hyväksytty Italiassa (E3) hyväksyntänumerolla 17325.

---

LIITE 4

FOTOMETRISET MITTAUKSET

1.   Mittausmenetelmät

1.1   Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella rajauksella.

1.2   Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 1.2.1 | Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia. |
| --- | --- |

1.2.1

Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia.

| 1.2.2 | Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen avauskulma katsottuna valaisimen vertailukeskipisteestä on välillä 10 asteminuuttia ja 1 aste. |
| --- | --- |

1.2.2

Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen avauskulma katsottuna valaisimen vertailukeskipisteestä on välillä 10 asteminuuttia ja 1 aste.

| 1.2.3 | Havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vaatimus täyttyy suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta. |
| --- | --- |

1.2.3

Havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vaatimus täyttyy suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta.

1.3   Jos laite voidaan asentaa ajoneuvoon useampaan kuin yhteen kohtaan tai tietylle alueelle, fotometriset mittaukset on suoritettava jokaisessa kohdassa tai valmistajan määrittelemän vertailuakselin alueen ääripisteissä.

1.4   Suunta H = 0° ja V = 0° vastaa vertailuakselia. (Ajoneuvossa se on vaakasuora ja kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaisen keskitasoon ja suunnattu vaadittuun näkyvyyssuuntaan.) Se kulkee vertailukeskipisteen kautta.

2.   Valonjakautumistaulukot

2.1   Luokan SM1 sivuvalaisimet

Image

| 2.1.1 | Vähimmäisarvot:
  0,6 cd kaikissa muissa kohdissa paitsi vertailuakselilla, jossa se on 4,0 cd. |
| --- | --- |

2.1.1

Vähimmäisarvot:

0,6 cd kaikissa muissa kohdissa paitsi vertailuakselilla, jossa se on 4,0 cd.

| 2.1.2 | Enimmäisarvot:
  25,0 cd kaikissa kohdissa. |
| --- | --- |

2.1.2

Enimmäisarvot:

25,0 cd kaikissa kohdissa.

2.2   Luokan SM2 sivuvalaisimet

Image

| 2.2.1 | Vähimmäisarvot:
  0,6 cd kaikissa kohdissa. |
| --- | --- |

2.2.1

Vähimmäisarvot:

0,6 cd kaikissa kohdissa.

| 2.2.2 | Enimmäisarvot:
  25,0 cd kaikissa kohdissa. |
| --- | --- |

2.2.2

Enimmäisarvot:

25,0 cd kaikissa kohdissa.

2.3   Luokan SM1 ja SM2 sivuvalaisimien osalta voi olla riittävää tarkastaa ainoastaan viisi testistä vastaavan viranomaisen valitsemaa kohtaa.

2.4   Valokuvion on edellä ruudukkona esitetyllä valonjakautumisalueella oltava lähes yhdenmukainen, ts. valon voimakkuuden on kunkin ruudukon viivan muodostaman alueen osan suunnassa täytettävä vähintään kyseisten viivojen vähimmäisarvo.

2.5   Jos laite kuitenkin on tarkoitettu asennettavaksi enintään 750 mm korkeudelle maanpinnasta, fotometrinen voimakkuus tarkastetaan vain 5°:een kulmaan saakka alaspäin.

3.   Valaisimien fotometrinen mittaus

Fotometrisen tehon tarkastus

3.1   Ei-vaihdettavat valonlähteet (hehkulamput ja muut):

Fotometrinen teho tarkastetaan valaisimessa olevista valonlähteistä tämän säännön 9.2 kohdan mukaisesti.

3.2   Vaihdettavat hehkulamput:

Jos valaisimet on varustettu 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n hehkulampuilla, niiden tuottamat valovoima-arvot on korjattava. Korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde. Minkään käytettävän hehkulampun todelliset valovirrat eivät saa poiketa enempää kuin ± 5 prosenttia keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää vakiohehkulamppua kussakin yksittäisessä asennossa sen omalla valovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaustulokset yhteen.

3.3   Hehkulampuilla varustettuja merkkivalaisimia lukuun ottamatta kaikkien merkkivalaisimien yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valotiheysarvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. Yhden minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma voidaan laskea 30 minuutin toiminnan jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen kohdassa HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta.

---

LIITE 5

Säteilevän valon väri: värikoordinaatit

Valon väriä koskevien arvojen tarkastamisessa käytetään Kansainvälisen valaistustoimikunnan (CIE) valonlähdettä A vastaavaa valonlähdettä, jonka värilämpötila on 2 856 K. Valaisimissa, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), kolorimetriset ominaisuudet on kuitenkin tarkistettava tämän säännön 9.2 kohdan mukaisesti siten, että valonlähteet ovat paikoillaan valaisimessa.

---

LIITE 6

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa.

1.2   Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi fotometristen ominaisuuksien osalta, jos testattaessa minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun sivuvalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia valonlähteen mukaan joko vakiohehkulampulla taikka ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulamput ja muut) niin, että kaikki mittaukset tehdään jännitteellä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V,

| 1.2.1 | mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. |
| --- | --- |

1.2.1

mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.

| 1.2.2 | Jos kyseessä on sivuvalaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, sivuvalaisimien testit on toistettava käyttäen toista vakiohehkulamppua. |
| --- | --- |

1.2.2

Jos kyseessä on sivuvalaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, sivuvalaisimien testit on toistettava käyttäen toista vakiohehkulamppua.

1.3   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä, kun sivuvalaisin on varustettu vakiohehkulampulla, tai jos kyseessä on ei-vaihdettavalla valonlähteellä (hehkulamput ja muut) varustettu sivuvalaisin, kun kolorimetriset ominaisuudet tarkastetaan valonlähteen ollessa sivuvalaisimessa.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksyntämerkin haltijan on suoritettava kullekin sivuvalaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia.

2.2   Testimenetelmät

| 2.2.1 | Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 2.2.2 | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

| 2.2.3 | Edellä olevan 2.2.1 ja 2.2.2 kohdan soveltaminen edellyttää, että testilaitteet kalibroidaan säännöllisesti ja että mittaukset vastaavat toimivaltaisen viranomaisen suorittamia mittauksia. |
| --- | --- |

2.2.3

Edellä olevan 2.2.1 ja 2.2.2 kohdan soveltaminen edellyttää, että testilaitteet kalibroidaan säännöllisesti ja että mittaukset vastaavat toimivaltaisen viranomaisen suorittamia mittauksia.

| 2.2.4 | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

2.2.4

Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten.

2.3   Näytteenotto

Sivuvalaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien valaisimien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa.

2.4   Mitattavat ja tallennettavat fotometriset ominaisuudet

Valaisimien näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia, joilla määritetään vähimmäisarvot liitteessä 4 lueteltujen pisteiden kohdalla ja vaaditut värikoordinaatit.

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön 11.1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 7 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

LIITE 7

TARKASTAJAN SUORITTAMAA NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia.

1.2   Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi fotometristen ominaisuuksien osalta, jos testattaessa minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun sivuvalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia valonlähteestä riippuen joko vakiohehkulampulla taikka ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulamput ja muut) niin, että kaikki mittaukset tehdään jännitteellä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V,

| 1.2.1 | mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. |
| --- | --- |

1.2.1

mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.

| 1.2.2 | Jos kyseessä on sivuvalaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, sivuvalaisimien testit on toistettava käyttäen toista vakiohehkulamppua. |
| --- | --- |

1.2.2

Jos kyseessä on sivuvalaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, sivuvalaisimien testit on toistettava käyttäen toista vakiohehkulamppua.

| 1.2.3 | Sivuvalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.2.3

Sivuvalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

1.3   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä, kun sivuvalaisin on varustettu vakiohehkulampulla, tai jos kyseessä on ei-vaihdettavalla valonlähteellä (hehkulamput ja muut) varustettu sivuvalaisin, kun kolorimetriset ominaisuudet tarkastetaan valonlähteen ollessa sivuvalaisimessa.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä sivuvalaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

2.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 2.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen negatiiviset poikkeamat ovat seuraavat:






  2.1.1.1 | Näyte A







  A1: | yksi sivuvalaisin | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |
| A2: | molemmat sivuvalaisimet yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen B | |

2.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen negatiiviset poikkeamat ovat seuraavat:

2.1.1.1

Näyte A

A1:

yksi sivuvalaisin

0 prosenttia

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

A2:

molemmat sivuvalaisimet yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen B

| 2.1.1.2 | Näyte B







  B1: | molemmat sivuvalaisimet | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Näyte B

B1:

molemmat sivuvalaisimet

0 prosenttia

| 2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta täyttyvät.

2.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 2.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  2.2.1.1 | Näyte A







  A3: | yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin yli | 20 prosenttia |
| mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

2.2.1.1

Näyte A

A3:

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.1.2 | Näyte B







  B2: | jos A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |
| B3: | jos A2 ja | |
| yksi sivuvalaisin | 0 prosenttia |
| yksi sivuvalaisin yli | 20 prosenttia |
| mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1.2

Näyte B

B2:

jos A2 ja

yksi sivuvalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

B3:

jos A2 ja

yksi sivuvalaisin

0 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.2.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta eivät täyty.

2.3   Hyväksyntä peruutetaan

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 12 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvion 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.3.1 | Näyte A







  A4: | yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin yli | 30 prosenttia |
| A5: | molemmat sivuvalaisimet yli | 20 prosenttia |

2.3.1

Näyte A

A4:

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

30 prosenttia

A5:

molemmat sivuvalaisimet yli

20 prosenttia

| 2.3.2 | Näyte B







  B4: | jos A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi sivuvalaisin yli | 20 prosenttia |
| B5: | jos A2 ja | |
| molemmat sivuvalaisimet yli | 20 prosenttia |
| B6: | jos A2 ja | |
| yksi sivuvalaisin | 0 prosenttia |
| yksi sivuvalaisin yli | 30 prosenttia |

2.3.2

Näyte B

B4:

jos A2 ja

yksi sivuvalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

20 prosenttia

B5:

jos A2 ja

molemmat sivuvalaisimet yli

20 prosenttia

B6:

jos A2 ja

yksi sivuvalaisin

0 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

30 prosenttia

| 2.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty.

3.   TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Tilanteiden A3, B2 ja B3 osalta on kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta suoritettava toistettu näytteenotto (kolmas näyte C ja neljäs näyte D, jotka koostuvat kahdesta sivuvalaisimesta, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi).

3.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 3.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.1.1.1 | Näyte C







  C1: | yksi sivuvalaisin | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |
| C2: | molemmat sivuvalaisimet yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen D | |

3.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.1.1.1

Näyte C

C1:

yksi sivuvalaisin

0 prosenttia

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

C2:

molemmat sivuvalaisimet yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen D

| 3.1.1.2 | Näyte D







  D1: | jos C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| molemmat sivuvalaisimet | 0 prosenttia |

3.1.1.2

Näyte D

D1:

jos C2 ja

molemmat sivuvalaisimet

0 prosenttia

| 3.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

3.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät.

3.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 3.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.2.1.1 | Näyte D







  D2: | jos C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |

3.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen sivuvalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.2.1.1

Näyte D

D2:

jos C2 ja

yksi sivuvalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

| 3.2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta eivät täyty.

3.3   Hyväksyntä peruutetaan

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 12 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvion 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä valaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.3.1 | Näyte C







  C3: | yksi sivuvalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin yli | 20 prosenttia |
| C4: | molemmat sivuvalaisimet yli | 20 prosenttia |

3.3.1

Näyte C

C3:

yksi sivuvalaisin enintään

20 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

20 prosenttia

C4:

molemmat sivuvalaisimet yli

20 prosenttia

| 3.3.2 | Näyte D







  D3: | jos C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi sivuvalaisin 0 tai yli | 0 prosenttia |
| yksi sivuvalaisin yli | 20 prosenttia |

3.3.2

Näyte D

D3:

jos C2 ja

yksi sivuvalaisin 0 tai yli

0 prosenttia

yksi sivuvalaisin yli

20 prosenttia

| 3.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty.

Kuvio 1

Image

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/92

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 98 — Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Säännön alkuperäisen version täydennys 13 – Voimaantulopäivä: 19. elokuuta 2010

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

A.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

| 0. | Soveltamisala |
| --- | --- |

0.

| 1. | Määritelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ajovalaisimen hyväksyntää koskeva hakemus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

B.   AJOVALAISIMIA KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valaistus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Haitan ja/tai häikäisyn arviointi |
| --- | --- |

7.

C.   MUUT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

| 8. | Ajovalaisintyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hyväksynnän myöntävien hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus ajovalaisimen tyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 98 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Mittaustasot |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Toiminnassa olevien ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus
  Lisäys— Fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa käytettävät toimintajaksot |
| --- | --- |

Liite 4 –

Toiminnassa olevien ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus

Lisäys— Fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa käytettävät toimintajaksot

| Liite 5 – | Muovimateriaalista valmistettuja linssejä sisältäviä valaisimia koskevat vaatimukset - linssi- tai materiaalinäytteiden ja täydellisten valaisimien testaus
  Lisäys 1— Tyyppihyväksyntätestien aikajärjestys
  Lisäys 2— Valon hajonnan ja läpäisevyyden mittausmenettely
  Lisäys 3— Suihkutustestausmenetelmä
  Lisäys 4— Teipin pysyvyystesti |
| --- | --- |

Liite 5 –

Muovimateriaalista valmistettuja linssejä sisältäviä valaisimia koskevat vaatimukset - linssi- tai materiaalinäytteiden ja täydellisten valaisimien testaus

Lisäys 1— Tyyppihyväksyntätestien aikajärjestys

Lisäys 2— Valon hajonnan ja läpäisevyyden mittausmenettely

Lisäys 3— Suihkutustestausmenetelmä

Lisäys 4— Teipin pysyvyystesti

| Liite 6 – | Vertailukeskipiste |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Liite 7 – | Jännitemerkinnät |
| --- | --- |

Liite 7 –

| Liite 8 – | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 8 –

| Liite 9 – | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 9 –

| Liite 10 – | Lähivaloa tuottavien ajonvalaisimien valorajan todentaminen laitteiden avulla |
| --- | --- |

Liite 10 –

| Liite 11 – | LED-moduuleja ja niitä sisältäviä ajovalaisimia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

Liite 11 –

A.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

0.   SOVELTAMISALA (1)

Tätä sääntöä sovelletaan

| a) | ajovalaisimiin sekä |
| --- | --- |

a)

ajovalaisimiin sekä

| b) | hajavalaisinjärjestelmiin, |
| --- | --- |

b)

hajavalaisinjärjestelmiin,

joissa käytetään kaasupurkausvalonlähteitä ja jotka on tarkoitettu luokkien M, N ja L3 ajoneuvoihin.

1.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1.1   Tähän sääntöön sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

1.2   ’Linssillä’ tarkoitetaan ajovalaisimen (ajovalaisinyksikön) uloimmaista osaa, joka läpäisee valoa valaisevan pinnan kautta.

1.3   ’Pinnoitteella’ tarkoitetaan linssin ulkopinnalle yhtenä tai useampana kerroksena lisättävää tuotetta.

1.4   ’Virranrajoittimella’ tarkoitetaan laitetta, joka syöttää kaasupurkausvalonlähteelle sähkövirtaa. Virranrajoitin voi olla kokonaan tai osittain ajovalaisimen sisä- tai ulkopuolella.

1.5   ’Yhteensopivalla valaisinparilla’ tarkoitetaan ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella samaan tarkoitukseen käytettävien valaisimien muodostamaa kokonaisuutta.

1.6   Eri ’tyyppiä’ olevilla ajovalaisimilla tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten piirteiden osalta:

| 1.6.1 | kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

1.6.1

kauppanimi tai tavaramerkki

| 1.6.2 | optisen järjestelmän ominaisuudet |
| --- | --- |

1.6.2

optisen järjestelmän ominaisuudet

| 1.6.3 | sellaiset valaisimeen sisältyvät tai siitä puuttuvat osat, jotka voivat muuttaa optisia ominaisuuksia käytön aikana heijastumisen, taittumisen, absorboitumisen ja/tai muodonmuutoksen vuoksi |
| --- | --- |

1.6.3

sellaiset valaisimeen sisältyvät tai siitä puuttuvat osat, jotka voivat muuttaa optisia ominaisuuksia käytön aikana heijastumisen, taittumisen, absorboitumisen ja/tai muodonmuutoksen vuoksi

| 1.6.4 | soveltuvuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin |
| --- | --- |

1.6.4

soveltuvuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin

| 1.6.5 | tuotetun valon laji (lähivalo, kaukovalo tai molemmat) |
| --- | --- |

1.6.5

tuotetun valon laji (lähivalo, kaukovalo tai molemmat)

| 1.6.6 | materiaalit, joista linssit ja mahdollinen pinnoite on valmistettu. |
| --- | --- |

1.6.6

materiaalit, joista linssit ja mahdollinen pinnoite on valmistettu.

| 1.6.7 | Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun laitteen katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä. |
| --- | --- |

1.6.7

Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun laitteen katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä.

1.7   Tässä säännössä olevat viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat sääntöön nro 37 (hehkulamput) ja nro 99 (kaasupurkausvalonlähteet) ja niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

2.   AJOVALAISIMEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS (2)

2.1   Hyväksyntää koskevan hakemuksen voi jättää kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksessa on ilmoitettava

| 2.1.1 | onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan lähivalon vai kaukovalon vai molemmat, |
| --- | --- |

2.1.1

onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan lähivalon vai kaukovalon vai molemmat,

| 2.1.2 | jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan lähivaloa, onko valaisin tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleista liikennettä varten vai ainoastaan joko vasemman- tai oikeanpuoleista liikennettä varten, |
| --- | --- |

2.1.2

jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan lähivaloa, onko valaisin tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleista liikennettä varten vai ainoastaan joko vasemman- tai oikeanpuoleista liikennettä varten,

| 2.1.3 | jos ajovalaisin on varustettu säädettävällä heijastimella, ajovalaisimen kiinnitysasennot suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, |
| --- | --- |

2.1.3

jos ajovalaisin on varustettu säädettävällä heijastimella, ajovalaisimen kiinnitysasennot suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon,

| 2.1.4 | suurimmat mahdolliset suuntauslaitteen avulla aikaansaatavat pystysuuntaiset kulmat nimellisasennon tai -asentojen ylä- ja alapuolella, |
| --- | --- |

2.1.4

suurimmat mahdolliset suuntauslaitteen avulla aikaansaatavat pystysuuntaiset kulmat nimellisasennon tai -asentojen ylä- ja alapuolella,

| 2.1.5 | mitkä valonlähteet ovat toiminnassa eri valoyhdistelmiä käytettäessä, |
| --- | --- |

2.1.5

mitkä valonlähteet ovat toiminnassa eri valoyhdistelmiä käytettäessä,

| 2.1.6 | onko käytössä hajavalaisinjärjestelmä ja jos on, minkä tyyppisiä valoja sen on tarkoitus tuottaa, |
| --- | --- |

2.1.6

onko käytössä hajavalaisinjärjestelmä ja jos on, minkä tyyppisiä valoja sen on tarkoitus tuottaa,

| 2.1.7 | valonlähteen luokka sääntöjen nro 37 ja 99 mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat muutettuina hyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevilla muutossarjoilla.
  Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, on ilmoitettava valogeneraattorin valmistajan valogeneraattorille antama osanumero. |
| --- | --- |

2.1.7

valonlähteen luokka sääntöjen nro 37 ja 99 mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat muutettuina hyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevilla muutossarjoilla.

Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, on ilmoitettava valogeneraattorin valmistajan valogeneraattorille antama osanumero.

2.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat:

| 2.2.1 | riittävän yksityiskohtaiset, tyypin tunnistamisen mahdollistavat piirustukset (ks. 3.2 ja 4.2 kohta) kolmena kappaleena. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumeron ja lisätunnusten paikat hyväksyntämerkin ympyrään nähden ja LED-moduuleja käytettäessä myös moduulien tunnistuskoodien paikat. Piirustuksissa on lisäksi esitettävä ajovalaisimen pystysuuntainen (aksiaalinen) leikkauskuva sekä etukuva niin, että optisen rakenteen tärkeimmät yksityiskohdat ja mahdolliset uritukset näkyvät. |
| --- | --- |

2.2.1

riittävän yksityiskohtaiset, tyypin tunnistamisen mahdollistavat piirustukset (ks. 3.2 ja 4.2 kohta) kolmena kappaleena. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumeron ja lisätunnusten paikat hyväksyntämerkin ympyrään nähden ja LED-moduuleja käytettäessä myös moduulien tunnistuskoodien paikat. Piirustuksissa on lisäksi esitettävä ajovalaisimen pystysuuntainen (aksiaalinen) leikkauskuva sekä etukuva niin, että optisen rakenteen tärkeimmät yksityiskohdat ja mahdolliset uritukset näkyvät.

| 2.2.2 | lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi mahdollisen virranrajoittimen merkki ja tyyppi ja jossa mainitaan 6.2.7 kohdan mukaiset ääriasennot, jos ajovalaisin tuottaa kääntyvän valon. LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava






  a) | lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista |
| --- | --- | --- |

2.2.2

lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi mahdollisen virranrajoittimen merkki ja tyyppi ja jossa mainitaan 6.2.7 kohdan mukaiset ääriasennot, jos ajovalaisin tuottaa kääntyvän valon. LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava

a)

lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista

| b) | piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta. |
| --- | --- |

b)

piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta.

Jos kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, on lisäksi toimitettava lyhyt tekninen kuvaus, jossa luetellaan valojohtimet ja niihin liittyvät optiset komponentit sekä kuvaillaan valogeneraattorit riittävällä tarkkuudella tunnistamista varten. Tiedoissa on mainittava valonlähteen valmistajan antama osanumero, esitettävä piirustus, josta käyvät ilmi mitat ja sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet, sekä esitettävä tämän säännön 5.8 kohtaan liittyvä virallinen testausseloste.

| 2.2.3 | näytteitä seuraavasti:






  2.2.3.1 | Kun kyseessä on ajovalaisimen hyväksyntä, kustakin ajovalaisintyypistä on toimitettava kaksi näytettä, joista toinen on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon vasemmalle ja toinen oikealle puolelle ja jotka on varustettu vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Lisäksi on toimitettava yksi kutakin käytettävää tyyppiä edustava virranrajoitin.
  Kun kyseessä on sellaisen hajavalaisinjärjestelmän hyväksyntä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 perusteella, on toimitettava järjestelmästä kaksi näytettä, jotka sisältävät valogeneraattorin sekä yhden kutakin käytettävää tyyppiä edustavan virranrajoittimen. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

näytteitä seuraavasti:

2.2.3.1

Kun kyseessä on ajovalaisimen hyväksyntä, kustakin ajovalaisintyypistä on toimitettava kaksi näytettä, joista toinen on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon vasemmalle ja toinen oikealle puolelle ja jotka on varustettu vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Lisäksi on toimitettava yksi kutakin käytettävää tyyppiä edustava virranrajoitin.

Kun kyseessä on sellaisen hajavalaisinjärjestelmän hyväksyntä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 perusteella, on toimitettava järjestelmästä kaksi näytettä, jotka sisältävät valogeneraattorin sekä yhden kutakin käytettävää tyyppiä edustavan virranrajoittimen.

| 2.2.4 | Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten






  2.2.4.1 | 14 linssiä,






  2.2.4.1.1 | joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm). |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten

2.2.4.1

14 linssiä,

2.2.4.1.1

joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm).

| 2.2.4.1.2 | Kunkin tällaisen linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä. |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

Kunkin tällaisen linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä.

| 2.2.4.2 | Lisäksi on toimitettava heijastin, johon linssit voidaan kiinnittää valmistajan ohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

2.2.4.2

Lisäksi on toimitettava heijastin, johon linssit voidaan kiinnittää valmistajan ohjeiden mukaan.

| 2.2.5 | muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi kaasupurkausvalonlähteiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman UV-säteilyn siedon osalta






  2.2.5.1 | yksi näyte kustakin ajovalaisimessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi ajovalaisinnäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa. |
| --- | --- | --- |

2.2.5

muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi kaasupurkausvalonlähteiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman UV-säteilyn siedon osalta

2.2.5.1

yksi näyte kustakin ajovalaisimessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi ajovalaisinnäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa.

| 2.2.5.2 | Valaisimen sisällä käytettävien materiaalien UV-siedon testaaminen ei ole välttämätöntä,






  2.2.5.2.1 | jos käytetään säännön nro 99 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia kaasupurkausvalonlähteitä tai |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

Valaisimen sisällä käytettävien materiaalien UV-siedon testaaminen ei ole välttämätöntä,

2.2.5.2.1

jos käytetään säännön nro 99 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia kaasupurkausvalonlähteitä tai

| 2.2.5.2.2 | jos asianomaiset ajovalaisimen osat suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuodattimilla. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

jos asianomaiset ajovalaisimen osat suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuodattimilla.

2.3   Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, on toimitettava kymmenen näytettä materiaaleista, joista valojohdin ja muut järjestelmän optiset osat on valmistettu, sekä niihin liittyvistä mahdollisista suojapinnoitteista tai suojuksista.

2.4   Jos linssin, tai hajavalaisinjärjestelmien osalta järjestelmän optisten osien, ja mahdollisten pinnoitteiden tai suojusten materiaalit on jo testattu, materiaalinäytteiden mukana on toimitettava materiaalien ominaisuuksia koskeva testausseloste.

3.   MERKINNÄT

3.1   Hyväksyttäväksi toimitetuissa ajovalaisimissa tai hajavalaisinjärjestelmissä on oltava pysyvästi linssiin merkittynä hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

3.2   Valaisimien linssissä ja päärungossa (3) on oltava riittävän kokoiset tilat 4 kohdassa tarkoitetulle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Nämä tilat on osoitettava 2.2.1 kohdassa tarkoitetuissa piirustuksissa.

3.3   Ajovalaisimissa, jotka on tarkoitettu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava merkinnät, jotka osoittavat optisen yksikön kaksi asentoa ajoneuvossa tai kaasupurkausvalonlähteen kaksi asentoa heijastimessa. Oikeanpuoleisen liikenteen asento merkitään tunnuksella R/D ja vasemmanpuoleisen liikenteen asento tunnuksella L/G.

3.4   Kaikissa valaisimissa voi olla merkittynä vertailukeskipiste valoa säteilevään pintaan liitteen 6 mukaisesti.

3.5   Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmän valogeneraattori, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, valogeneraattoriin on oltava merkittynä sen valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki sekä 2.2.2 kohdassa tarkoitettu osanumero.

3.6   Valaisimiin, joissa käytetään LED-moduuleita, on oltava merkittynä nimellisjännite, nimellisvirta ja valonlähdemoduulin tunnistuskoodi.

3.7   Hyväksyttävän valaisimen mukana toimitetuissa LED-moduuleissa on oltava helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla merkittynä

| 3.7.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki ja |
| --- | --- |

3.7.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki ja

| 3.7.2 | moduulin tunnistuskoodi.
  Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkistä ilman 4.2.1 kohdassa määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä 2.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

3.7.2

moduulin tunnistuskoodi.

Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkistä ilman 4.2.1 kohdassa määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä 2.2.1 kohdassa mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan.

3.8   Jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätimellä, joka ei ole osana LED-moduulia, säätimeen on merkittävä sen oma tunnistuskoodi sekä nimellistulojännite ja -virta.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Yleistä

4.1.1   Jos ajovalaisintyypin kaikki 2 kohdan mukaisesti hyväksyntää varten toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

4.1.2   Tämän säännön vaatimukset täyttäviä ajovalaisimia voidaan ryhmitellä, yhdistää tai rakenteellisesti yhdistää minkä tahansa muun valaisu- tai merkkivalotoiminnon kanssa edellyttäen, että eri valaisutoimintojen ominaisuudet eivät huonone.

4.1.3   Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen hyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää edellyttäen, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista täyttää sitä koskevat vaatimukset.

4.1.4   Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (tällä hetkellä 00) ilmoittavat viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan muutossarjan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämishetkellä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ajovalaisintyypille. Yhteensopivaa paria pidetään kuitenkin yhtenä tyyppinä.

4.1.5   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajovalaisintyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.1.6   Edellä 3.1 kohdassa tarkoitetun merkin lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen ajovalaisimeen on kiinnitettävä 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitettu hyväksyntämerkki 3.2 kohdassa tarkoitettuihin tiloihin.

4.2   Hyväksyntämerkki

Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| 4.2.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat






  4.2.1.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- | --- |

4.2.1

kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat

4.2.1.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä

| 4.2.1.2 | edellä 4.1.4 kohdassa tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero |
| --- | --- |

4.2.1.2

edellä 4.1.4 kohdassa tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero

| 4.2.2 | seuraavat lisätunnukset:






  4.2.2.1 | ainoastaan vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset täyttävissä ajovalaisimissa vaakasuuntainen nuoli, joka osoittaa valaisinta edestä katsottaessa oikealle, eli liikennesuunnan puolelle, |
| --- | --- | --- |

4.2.2

seuraavat lisätunnukset:

4.2.2.1

ainoastaan vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset täyttävissä ajovalaisimissa vaakasuuntainen nuoli, joka osoittaa valaisinta edestä katsottaessa oikealle, eli liikennesuunnan puolelle,

| 4.2.2.2 | ajovalaisimissa, jotka täyttävät sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, kun optisen yksikön tai valonlähteen asento on asianmukaisesti säädetty, vaakasuuntainen kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle, |
| --- | --- |

4.2.2.2

ajovalaisimissa, jotka täyttävät sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, kun optisen yksikön tai valonlähteen asento on asianmukaisesti säädetty, vaakasuuntainen kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle,

| 4.2.2.3 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan lähivalon osalta, kirjaintunnus DC, |
| --- | --- |

4.2.2.3

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan lähivalon osalta, kirjaintunnus DC,

| 4.2.2.4 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan kaukovalon osalta, kirjaintunnus DR, |
| --- | --- |

4.2.2.4

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan kaukovalon osalta, kirjaintunnus DR,

| 4.2.2.5 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset sekä lähi- että kaukovalon osalta, kirjaintunnus DCR, |
| --- | --- |

4.2.2.5

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset sekä lähi- että kaukovalon osalta, kirjaintunnus DCR,

| 4.2.2.6 | ajovalaisimissa, joissa on muovilinssi, kirjaintunnus PL, joka on merkittävä 4.2.2.3–4.2.2.5 kohdassa tarkoitettujen tunnusten lähelle, |
| --- | --- |

4.2.2.6

ajovalaisimissa, joissa on muovilinssi, kirjaintunnus PL, joka on merkittävä 4.2.2.3–4.2.2.5 kohdassa tarkoitettujen tunnusten lähelle,

| 4.2.2.7 | ajovalaisimissa, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset kaukovalon osalta, enimmäisvalovoima ilmaistuna 6.3.3.2 kohdassa määritellyllä viitemerkillä, joka sijaitsee lähellä E-kirjaimen sisältävää ympyrää.
  Rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien osalta on ilmoitettava kaukovalon yhteenlaskettu enimmäisvalovoima edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.2.7

ajovalaisimissa, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset kaukovalon osalta, enimmäisvalovoima ilmaistuna 6.3.3.2 kohdassa määritellyllä viitemerkillä, joka sijaitsee lähellä E-kirjaimen sisältävää ympyrää.

Rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien osalta on ilmoitettava kaukovalon yhteenlaskettu enimmäisvalovoima edellä esitetyn mukaisesti.

| 4.2.2.8 | Hajavalaisinjärjestelmien osalta 4.2.2.3, 4.2.2.4 ja 4.2.2.5 kohdassa tarkoitettu D-kirjain korvataan kirjainyhdistelmällä DLS käyttäen samoja kriteereitä. |
| --- | --- |

4.2.2.8

Hajavalaisinjärjestelmien osalta 4.2.2.3, 4.2.2.4 ja 4.2.2.5 kohdassa tarkoitettu D-kirjain korvataan kirjainyhdistelmällä DLS käyttäen samoja kriteereitä.

| 4.2.3 | Tyyppihyväksyntälomakkeissa ja tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa on kaikissa tapauksissa esitettävä liitteessä 4 olevan 1.1.1.1 kohdan mukaisessa testausmenettelyssä käytettävä toimintamuoto ja liitteessä 4 olevan 1.1.1.2 kohdan mukaiset sallitut jännitteet.
  Laite on merkittävä tapauksen mukaan seuraavasti:






  4.2.3.1 | Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu siten, että lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti muun valaisutoiminnon kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Tyyppihyväksyntälomakkeissa ja tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa on kaikissa tapauksissa esitettävä liitteessä 4 olevan 1.1.1.1 kohdan mukaisessa testausmenettelyssä käytettävä toimintamuoto ja liitteessä 4 olevan 1.1.1.2 kohdan mukaiset sallitut jännitteet.

Laite on merkittävä tapauksen mukaan seuraavasti:

4.2.3.1

Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu siten, että lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti muun valaisutoiminnon kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/).

| 4.2.3.2 | Edellä olevan 4.2.3.1 kohdan vaatimusta ei sovelleta sellaisiin tämän säännön vaatimukset täyttäviin ajovalaisimiin, joissa lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Edellä olevan 4.2.3.1 kohdan vaatimusta ei sovelleta sellaisiin tämän säännön vaatimukset täyttäviin ajovalaisimiin, joissa lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde.

| 4.2.4 | Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä (tällä hetkellä 00), jotka ilmoittavat viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan muutossarjan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämishetkellä, ja mahdollisesti vaadittava nuoli voidaan merkitä edellä tarkoitettujen lisätunnusten lähelle. |
| --- | --- |

4.2.4

Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä (tällä hetkellä 00), jotka ilmoittavat viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan muutossarjan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämishetkellä, ja mahdollisesti vaadittava nuoli voidaan merkitä edellä tarkoitettujen lisätunnusten lähelle.

| 4.2.5 | Edellä 4.2.1–4.2.3 kohdassa tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa ajovalaisimen (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään) sisä- tai ulkopuoliseen osaan, jota ei voida irrottaa ajovalaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa ulkolinssi on kiinteä osa valojohdinta, tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos hyväksyntämerkintä on ainakin valogeneraattorissa sekä valojohtimessa tai sen suojakuoressa. Merkintöjen on kuitenkin aina oltava näkyvissä, kun ajovalaisin tai järjestelmä on asennettuna ajoneuvoon tai kun jokin liikkuva osa, kuten konepelti, on avattuna. |
| --- | --- |

4.2.5

Edellä 4.2.1–4.2.3 kohdassa tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa ajovalaisimen (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään) sisä- tai ulkopuoliseen osaan, jota ei voida irrottaa ajovalaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa ulkolinssi on kiinteä osa valojohdinta, tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos hyväksyntämerkintä on ainakin valogeneraattorissa sekä valojohtimessa tai sen suojakuoressa. Merkintöjen on kuitenkin aina oltava näkyvissä, kun ajovalaisin tai järjestelmä on asennettuna ajoneuvoon tai kun jokin liikkuva osa, kuten konepelti, on avattuna.

4.3   Hyväksyntämerkin sijoittelu

4.3.1   Erilliset valaisimet

Tämän säännön liitteen 2 kuvissa 1–9 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkin ja edellä mainittujen lisätunnusten sijoittelusta.

4.3.2   Ryhmitetyt, yhdistetyt ja rakenteellisesti toisiinsa yhdistetyt valaisimet

| 4.3.2.1 | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa mihin tahansa valaisimien kohtaan edellyttäen, että






  4.3.2.1.1 | se on näkyvissä 4.2.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa mihin tahansa valaisimien kohtaan edellyttäen, että

4.3.2.1.1

se on näkyvissä 4.2.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla,

| 4.3.2.1.2 | mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valoa läpäisevää osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valoa läpäisevää osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

| 4.3.2.2 | Kunkin valaisimen tunnus (sen säännön mukaan, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty) ja viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset sisältävän muutossarjan järjestysnumero hyväksynnän myöntämishetkellä sekä tarvittaessa vaadittu nuoli on merkittävä






  4.3.2.2.1 | joko asianomaiseen valoa säteilevään pintaan |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Kunkin valaisimen tunnus (sen säännön mukaan, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty) ja viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset sisältävän muutossarjan järjestysnumero hyväksynnän myöntämishetkellä sekä tarvittaessa vaadittu nuoli on merkittävä

4.3.2.2.1

joko asianomaiseen valoa säteilevään pintaan

| 4.3.2.2.2 | tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 neljä esimerkkiä, kuva 10). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 neljä esimerkkiä, kuva 10).

| 4.3.2.3 | Edellä tarkoitetun yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Edellä tarkoitetun yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

| 4.3.2.4 | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle.

| 4.3.2.5 | Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 10 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkkien ja edellä mainittujen lisätunnusten sijoittelusta. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 10 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkkien ja edellä mainittujen lisätunnusten sijoittelusta.

4.3.3   Valaisimet, joiden linssejä käytetään erityyppisissä ajovalaisimissa ja jotka on mahdollisesti rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin tai ryhmitetty muiden valaisimien kanssa

Sovelletaan edellä olevan 4.3.2. kohdan säännöksiä.

| 4.3.3.1 | Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungolla tai hajavalaisinjärjestelmässä, vaikka niitä ei voitaisi erottaa linssistä, on edellä 3.2 kohdassa kuvattu tila ja hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungolla tai hajavalaisinjärjestelmässä, vaikka niitä ei voitaisi erottaa linssistä, on edellä 3.2 kohdassa kuvattu tila ja hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille.

| 4.3.3.2 | Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 11 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta edellä mainitussa tapauksessa. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 11 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta edellä mainitussa tapauksessa.

4.3.4   Hajavalaisinjärjestelmät

Hajavalaisinjärjestelmien on täytettävä niitä koskevat 4.3.1–4.3.3.2 kohtien vaatimukset sekä 3.4 kohdan vaatimukset.

B.   AJOVALAISIMIA KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET (5)

5.   YLEISET VAATIMUKSET

5.1   Jokaisen näytekappaleen on täytettävä 6–8 kohdan vaatimukset.

5.2   Ajovalaisimien on oltava siten valmistettuja, että ne säilyttävät niille asetetut fotometriset ominaisuudet ja pysyvät tavanomaisessa käytössä hyvässä toimintakunnossa niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

5.2.1   Ajovalaisimet on varustettava laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvoissa siten, että valaisimet täyttävät niitä koskevat määräykset. Kyseistä laitetta ei tarvitse asentaa yksiköihin, joissa heijastinta ja valoa hajottavaa linssiä ei voida erottaa toisistaan, jos kyseisiä yksiköitä käytetään ainoastaan ajoneuvoissa, joissa ajovalaisimia voidaan säätää muulla tavoin.

Jos pääasiallisen lähivalon tuottava ajovalaisin ja kaukovalon tuottava ajovalaisin, jotka kumpikin on varustettu omalla valonlähteellä, asennetaan niin, että ne muodostavat yhden yksikön, säätölaitteella on voitava asianmukaisesti säätää kumpaakin optista järjestelmää erikseen. Vaatimus koskee myös ajovalaisimia, jotka tuottavat etusumuvalon ja ajovalon tai pääasiallisen lähivalon ja etusumuvalon taikka nämä kaikki kolme valoa.

5.2.2   Näitä säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta ajovalaisinyhdistelmiin, joiden heijastimet eivät ole jaettavissa ajovalaisimittain. Tämäntyyppisiin yhdistelmiin sovelletaan tämän säännön 6.3 kohdan vaatimuksia.

5.3   Ajovalaisimet, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, voidaan mukauttaa tietynpuoleista liikennettä varten joko asianmukaisella alkusäädöllä, kun ajovalaisimet asennetaan ajoneuvoon, tai käyttäjän suorittamalla säädöllä. Tämä alkusäätö tai käyttäjän suorittama säätö voi tapahtua joko siten, että optinen yksikkö asennetaan tiettyyn kulmaan ajoneuvossa, tai siten, että valonlähteet asennetaan tiettyyn kulmaan optisessa yksikössä. Kaikissa tapauksissa ainoastaan kaksi toisistaan selvästi erotettavaa asentoa saavat olla mahdollisia siten, että toinen asento on tarkoitettu oikeanpuoleiselle ja toinen vasemmanpuoleiselle liikenteelle, eikä rakenne saa mahdollistaa ajovalaisimen tahatonta vaihtamista asennosta toiseen tai ajovalaisimen asettamista väliasentoon. Jos valonlähteelle on olemassa kaksi erilaista asennusasentoa, on osien, jotka kiinnittävät valonlähteen heijastimeen, oltava siten suunniteltuja ja valmistettuja, että kummassakin asennossa valonlähde pysyy paikallaan samalla tarkkuudella, jota vaaditaan niiden ajovalaisimien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ainoastaan vasemman- tai oikeanpuoleisessa liikenteessä. Tämän kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava silmämääräisesti ja tarvittaessa koeasennuksella.

5.4   Valaistusjärjestelyt eri liikenneolosuhteissa

5.4.1   Jos ajovalaisimet on suunniteltu täyttämään ainoastaan joko oikean- tai vasemmanpuoleiselle liikenteelle asetetut vaatimukset, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valaisimet eivät aiheuta haittaa tienkäyttäjille niissä maissa, joissa liikenteen suunta on toinen verrattuna maahan, jota varten ajovalaisin on suunniteltu. (6) Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi seuraavat:

| a) | ajovalaisimen ulkolinssin osittainen peittäminen |
| --- | --- |

a)

ajovalaisimen ulkolinssin osittainen peittäminen

| b) | valokeilan siirtäminen alaspäin; vaakasuuntainen liike sallitaan |
| --- | --- |

b)

valokeilan siirtäminen alaspäin; vaakasuuntainen liike sallitaan

| c) | muut toimenpiteet valokeilan asymmetrisen osan poistamiseksi tai pienentämiseksi. |
| --- | --- |

c)

muut toimenpiteet valokeilan asymmetrisen osan poistamiseksi tai pienentämiseksi.

5.4.2   Näiden toimenpiteiden jälkeen valaisimen on täytettävä seuraavat valaistusvaatimukset, kun säätöä ei muuteta alkuperäisen liikennesuunnan mukaisesta:

| 5.4.2.1 | Oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen:






  piste 0,86D–1,72L | vähintään 5 luksia |
| --- | --- | --- |
| piste 0,57U–3,43R | enintään 1,4 luksia |

5.4.2.1

Oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86D–1,72L

vähintään 5 luksia

piste 0,57U–3,43R

enintään 1,4 luksia

| 5.4.2.2 | Vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen:






  piste 0,86D–1,72R | vähintään 5 luksia |
| --- | --- | --- |
| piste 0,57U–3,43L | enintään 1,4 luksia |

5.4.2.2

Vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86D–1,72R

vähintään 5 luksia

piste 0,57U–3,43L

enintään 1,4 luksia

5.5   Kaikkien mekaanisten, sähkömekaanisten tai muiden osien (7), joita käytetään ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu tuottamaan vuorotellen kaukovalo ja lähivalo tai lähivalo ja/tai kääntyvä kaukovalo, on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 5.5.1 | Laitteen on oltava riittävän luja kestääkseen 50 000 käyttökertaa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos voi






  a) | vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Laitteen on oltava riittävän luja kestääkseen 50 000 käyttökertaa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos voi

a)

vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten

| b) | luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan vaatimuksen täyttyminen. |
| --- | --- |

b)

luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan vaatimuksen täyttyminen.

| 5.5.2 | Laitteen vikaantuessa valaistus suoran HH yläpuolella ei saa ylittää 6.2.6 kohdassa vahvistettuja lähivalon arvoja. Lisäksi lähivalon ja/tai kääntyvän kaukovalon tuottavan ajovalaisimen tuottaman valaistuksen on oltava vähintään 5 luksia testauspisteessä 25 V (suora VV, D 75 cm).
  Hyväksyntätesteistä vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on näiden vaatimusten täyttymistä testattaessa noudatettava hakijan toimittamia ohjeita. |
| --- | --- |

5.5.2

Laitteen vikaantuessa valaistus suoran HH yläpuolella ei saa ylittää 6.2.6 kohdassa vahvistettuja lähivalon arvoja. Lisäksi lähivalon ja/tai kääntyvän kaukovalon tuottavan ajovalaisimen tuottaman valaistuksen on oltava vähintään 5 luksia testauspisteessä 25 V (suora VV, D 75 cm).

Hyväksyntätesteistä vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on näiden vaatimusten täyttymistä testattaessa noudatettava hakijan toimittamia ohjeita.

| 5.5.3. | Lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä ei saa olla mahdollista, että mekanismi pysähtyisi näiden kahden asennon väliin. |
| --- | --- |

5.5.3.

Lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä ei saa olla mahdollista, että mekanismi pysähtyisi näiden kahden asennon väliin.

| 5.5.4 | Käyttäjä ei pysty tavallisin työkaluin muuttamaan liikkuvien osien muotoa tai asentoa. |
| --- | --- |

5.5.4

Käyttäjä ei pysty tavallisin työkaluin muuttamaan liikkuvien osien muotoa tai asentoa.

5.6   Sen varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät muutu liian paljon käytön aikana, on suoritettava täydentäviä testejä liitteen 4 vaatimusten mukaisesti.

5.7   Muovimateriaalista valmistetut valoa läpäisevät osat on testattava liitteessä 5 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

5.8   Valonlähteiden vaihdettavuus

5.8.1   Kaasupurkausajovalaisimissa tai hajavalaisinjärjestelmissä käytettävien kaasupurkausvalonlähteiden on oltava vaihdettavia ja hyväksytty säännön nro 99 ja sen muutossarjojen mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. Kaasupurkausvalonlähteitä, joita ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, voidaan käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että ne ovat ei-vaihdettava osa valogeneraattoria. Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, valogeneraattori voi kuitenkin olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja, vaikka sen sisältämää valonlähdettä ei olisi hyväksytty.

5.8.2   Jos kaasupurkausajovalaisimessa käytetään lisäksi yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, niiden on oltava hyväksytty säännön nro 37 ja sen muutossarjojen mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, edellyttäen, että säännössä nro 37 ja sen voimassa olevissa muutossarjoissa ei aseteta käytölle rajoituksia.

5.8.3   Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että mahdollisen hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoonsa.

5.8.4   Käytettäessä vaihdettavia kaasupurkausvalonlähteitä tai lisänä olevia hehkulankavalonlähteitä, lampun kannan on mitoituksen osalta vastattava IEC:n julkaisun 60061 tietolomakkeella esitettyjä ominaisuuksia käytettyjen valonlähteiden luokkien mukaisesti. Valonlähteen on asetuttava helposti ajovalaisimeen.

5.9   Hajavalaisinjärjestelmissä käytettävien ei-vaihdettavien kaasupurkausvalonlähteiden, joita ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset (jotka vastaavat kaasupurkausvalonlähteiden hyväksyntää koskevia säännössä nro 99 vahvistettuja vaatimuksia):

| 5.9.1 | syttyminen, valotehon nousu ja uudelleensytytys kuumana säännössä nro 99 olevan 3.6 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

5.9.1

syttyminen, valotehon nousu ja uudelleensytytys kuumana säännössä nro 99 olevan 3.6 kohdan mukaisesti

| 5.9.2 | väri säännössä nro 99 olevan 3.9 kohdan mukaisesti; värin on oltava valkoinen |
| --- | --- |

5.9.2

väri säännössä nro 99 olevan 3.9 kohdan mukaisesti; värin on oltava valkoinen

| 5.9.3 | UV-säteily säännössä nro 99 olevan 3.10 kohdan mukaisesti, jos niin on ilmoitettu hyväksyntähakemuksessa (2.2.2 kohta edellä). |
| --- | --- |

5.9.3

UV-säteily säännössä nro 99 olevan 3.10 kohdan mukaisesti, jos niin on ilmoitettu hyväksyntähakemuksessa (2.2.2 kohta edellä).

5.10   Ajovalaisin tai virranrajoitin eivät saa tuottaa säteily- tai siirtojohtohäiriöitä, jotka voisivat aiheuttaa vikatoimintoja ajoneuvon muissa sähköjärjestelmissä. (8)

5.11   Testauksesta vastaava laitos voi tarvittaessa pyytää valmistajalta testausta varten lisää näytteitä, testausvälineitä (testipenkkejä) tai erityisiä tehonlähteitä.

5.12   Testaus on suoritettava noudattaen valmistajan kiinnitysohjeita.

5.13   LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen ja LED-moduulien itsensä on oltava tämän säännön liitteessä 11 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava.

6.   VALAISTUS

6.1   Yleiset vaatimukset

6.1.1   Ajovalaisimien tai hajavalaisinjärjestelmien on oltava sellaisia, että sopivalla kaasupurkausvalonlähteellä varustettuna ne antavat lähivalolla riittävän valaistuksen ilman häikäisyä ja kaukovalolla hyvän valaistuksen.

6.1.2   Ajovalaisimen tuottama valaistus on määritettävä käyttämällä pystysuuntaista mittaustasoa, joka asetetaan 25 metrin etäisyydelle valaisimen etupuolelle ja suoraan kulmaan valaisimen akseliin nähden (ks. tämän säännön liite 3). Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella vähintään 5 asteen alueella suoran VV molemmilla puolilla.

6.1.3   Ajovalaisimen tai hajavalaisinjärjestelmän katsotaan täyttävän vaatimukset, jos tässä 6 kohdassa vahvistetut fotometriset vaatimukset täyttyvät yhdellä valonlähteellä, jota on vanhennettu vähintään 15 syklin ajan säännön nro 99 liitteessä 4 olevan 4 kohdan mukaisesti.

Jos kaasupurkausvalonlähde on hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, sen on oltava vakiovalonlähde, ja sen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä nimellisvalovirrasta. Tässä tapauksessa valaistusarvot on korjattava vastaavasti.

Edellä tarkoitettu korjaus ei koske hajavalaisinjärjestelmiä, joissa käytetään ei-vaihdettavia kaasupurkausvalonlähteitä, eikä ajovalaisimia, joissa käytetään kokonaan tai osittain integroituja virranrajoittimia.

Jos kaasupurkausvalonlähdettä ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, sen on oltava sarjavalmisteinen ei-vaihdettava valonlähde.

6.1.4   Mitat, jotka määrittelevät vakiokaasupurkauslampun sisällä olevan valokaaren paikan, esitetään säännön nro 99 vastaavassa tietolomakkeessa.

6.1.5   Fotometrinen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän säännön 6.2.6 tai 6.3 kohdan mukaisesti. Tämä koskee myös valorajaa välillä 3R ja 3L (valorajan värin mittausmenetelmä on valmisteltavana).

6.1.6   Kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien lähettämän valon värin on oltava valkoinen.

6.1.7.   Seuraavien vaatimusten on täytyttävä neljä sekuntia sellaisen ajovalaisimen sytyttämisen jälkeen, jota ei ole käytetty 30 minuuttiin:

| 6.1.7.1 | Ajovalaisimella, joka tuottaa vain kaukovaloa, on saavutettava vähintään 60 luksin valovoima pisteessä HV. |
| --- | --- |

6.1.7.1

Ajovalaisimella, joka tuottaa vain kaukovaloa, on saavutettava vähintään 60 luksin valovoima pisteessä HV.

| 6.1.7.2 | Ajovalaisimilla, jotka tuottavat vain lähivaloa tai vuorotellen sekä lähi- että kaukovaloa tämän säännön 5.4 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään 10 luksin valovoima pisteessä 50 V. |
| --- | --- |

6.1.7.2

Ajovalaisimilla, jotka tuottavat vain lähivaloa tai vuorotellen sekä lähi- että kaukovaloa tämän säännön 5.4 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään 10 luksin valovoima pisteessä 50 V.

| 6.1.7.3 | Molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi. |
| --- | --- |

6.1.7.3

Molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi.

6.2   Lähivaloja koskevat vaatimukset

6.2.1   Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen valovoiman jakaumassa on oltava valoraja (ks. kuva 1), jonka avulla ajovalaisin voidaan säätää asianmukaisesti fotometrisiä mittauksia ja ajoneuvoon asennettujen valaisimien suuntausta varten.

Valorajan osat:

| a) | oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  i) | suora vaakaosa vasemmalla |
| --- | --- | --- |

a)

oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

i)

suora vaakaosa vasemmalla

| ii) | taive ja kohoava osa oikealla |
| --- | --- |

ii)

taive ja kohoava osa oikealla

| b) | vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  i) | suora vaakaosa oikealla |
| --- | --- | --- |

b)

vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

i)

suora vaakaosa oikealla

| ii) | taive ja kohoava osa vasemmalla |
| --- | --- |

ii)

taive ja kohoava osa vasemmalla

Kummassakin tapauksessa taipeen ja kohoavan osan reunan on oltava terävä.

6.2.2   Ajovalaisin on suunnattava silmämääräisesti valorajan avulla seuraavasti (ks. kuva 1):

| 6.2.2.1 | Pystysuuntaus: Valorajan vaakaosaa siirretään ylöspäin suoran B alapuolelta nimellisasentoonsa, joka on 1 prosentti (25 cm) suoran HH alapuolella.

  Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Pystysuuntaus: Valorajan vaakaosaa siirretään ylöspäin suoran B alapuolelta nimellisasentoonsa, joka on 1 prosentti (25 cm) suoran HH alapuolella.

Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat.

Image

| 6.2.2.2 | Vaakasuuntaus: Valorajan taivetta ja kohoavaa osaa siirretään seuraavasti:






  a) | kun kyseessä on oikeanpuoleinen liikenne, oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu niin, että |
| --- | --- | --- |

6.2.2.2

Vaakasuuntaus: Valorajan taivetta ja kohoavaa osaa siirretään seuraavasti:

a)

kun kyseessä on oikeanpuoleinen liikenne, oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu niin, että

| b) | suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A vasemmalle puolelle, ja |
| --- | --- |

b)

suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A vasemmalle puolelle, ja

| c) | suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja |
| --- | --- |

c)

suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja

| d) | taive asettuu pääosin suoralle VV, |
| --- | --- |

d)

taive asettuu pääosin suoralle VV,

tai

kun kyseessä on vasemmanpuoleinen liikenne, vasemmalta oikealle siten, että valoraja asettuu niin, että

| a) | suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A oikealle puolelle, ja |
| --- | --- |

a)

suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A oikealle puolelle, ja

| b) | suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja |
| --- | --- |

b)

suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja

| c) | taive asettuu pääosin suoralle VV. |
| --- | --- |

c)

taive asettuu pääosin suoralle VV.

| 6.2.2.3. | Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 kohdassa esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia ei siirretä
  vaakasuunnassa suoralta A enempää kuin






  a) | 0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle oikeanpuoleisen liikenteen osalta tai |
| --- | --- | --- |

6.2.2.3.

Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 kohdassa esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia ei siirretä

vaakasuunnassa suoralta A enempää kuin

a)

0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle oikeanpuoleisen liikenteen osalta tai

| b) | 0,5° oikealle tai 0,75° vasemmalle vasemmanpuoleisen liikenteen osalta eikä |
| --- | --- |

b)

0,5° oikealle tai 0,75° vasemmalle vasemmanpuoleisen liikenteen osalta eikä

pystysuunnassa enempää kuin 0,25° ylös tai alas suoralta B.

| 6.2.2.4 | Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti 6.2.2.3 kohdassa vahvistettujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 10 kohdissa 2 ja 3 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pysty- ja vaakasuunnassa. |
| --- | --- |

6.2.2.4

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti 6.2.2.3 kohdassa vahvistettujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 10 kohdissa 2 ja 3 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pysty- ja vaakasuunnassa.

6.2.3   Näin suunnattuna ajovalaisimen on täytettävä vain 6.2.4 ja 6.2.5 kohdassa esitetyt vaatimukset, jos sille haetaan hyväksyntää yksinomaan lähivalona. Jos valaisin on tarkoitettu käytettäväksi sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen, sen on täytettävä 6.2.4–6.2.6 kohdassa esitetyt vaatimukset. Arvot, jotka on määritelty 6.2.6. kohdassa segmentille II, eivät koske liitteessä 3 esitettävää mittaustasoa 2.

6.2.4   Kussakin lähivalon ajovalaisimessa on sallittua käyttää vain yhtä kaasupurkausvalonlähdettä. Enintään kahta lisävalonlähdettä voidaan käyttää seuraavasti:

| 6.2.4.1 | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan lisäksi käyttää yhtä säännön nro 37 mukaista valonlähdettä tai yhtä tai useampaa LED-moduulia kääntyvän valon tuottamista varten. |
| --- | --- |

6.2.4.1

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan lisäksi käyttää yhtä säännön nro 37 mukaista valonlähdettä tai yhtä tai useampaa LED-moduulia kääntyvän valon tuottamista varten.

| 6.2.4.2 | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan lisäksi käyttää yhtä säännön nro 37 mukaista valonlähdettä ja/tai yhtä tai useampaa LED-moduulia infrapunasäteilyn tuottamista varten. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti kaasupurkausvalonlähteen kanssa. Jos kaasupurkausvalonlähde vikaantuu, lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.
  Lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien kanssa tehtävissä mittauksissa käytettävän testausjännitteen on oltava sama kuin 6.2.4.4 kohdassa määritelty. |
| --- | --- |

6.2.4.2

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan lisäksi käyttää yhtä säännön nro 37 mukaista valonlähdettä ja/tai yhtä tai useampaa LED-moduulia infrapunasäteilyn tuottamista varten. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti kaasupurkausvalonlähteen kanssa. Jos kaasupurkausvalonlähde vikaantuu, lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.

Lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien kanssa tehtävissä mittauksissa käytettävän testausjännitteen on oltava sama kuin 6.2.4.4 kohdassa määritelty.

| 6.2.4.3 | Jos lisävalonlähde tai LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.4.3

Jos lisävalonlähde tai LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset.

| 6.2.4.4 | Virranrajoittimen napoihin syötettävä jännite on







  Joko | 13,5 ± 0,1 V | 12 V:n järjestelmässä |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | muutoin määritelty | (ks. liite 7). |

6.2.4.4

Virranrajoittimen napoihin syötettävä jännite on

Joko

13,5 ± 0,1 V

12 V:n järjestelmässä

Tai

muutoin määritelty

(ks. liite 7).

6.2.5   Kun ajovalaisimen sytyttämisestä on kulunut yli 10 minuuttia, valaistusarvojen mittaustasoilla 1 ja 2 (tai peilattuna suoran VV suhteen vasemmanpuoleista liikennettä varten) on oltava seuraavassa esitettävien vaatimusten mukaiset:

Huomautus: Taulukon merkintöjen selitykset:

| | Kirjain L osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV vasemmalla puolella. |
| --- | --- |

Kirjain L osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV vasemmalla puolella.

| | Kirjain R osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV oikealla puolella |
| --- | --- |

Kirjain R osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV oikealla puolella

| | Kirjain U osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH yläpuolella. |
| --- | --- |

Kirjain U osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH yläpuolella.

| | Kirjain D osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH alapuolella. |
| --- | --- |

Kirjain D osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH alapuolella.

| Piste tai segmentti | Kuvaus | Valovoimat
  (luksia) | Etäisyydet
  vaakasuunnassa | Etäisyydet
  pystysuunnassa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Suoralla H/H2 ja
  sen yläpuolella tai suoralla H/H3/H4 ja sen yläpuolella | 1 max | | |
| 1 | HV | 1 max | 0 | 0 |
| 2 | B 50 L | 0,5 max | L 150 | U 25 |
| 3 | 75 R | 20 min | R 50 | D 25 |
| 4 | 50 L | 20 max | L 150 | D 37,5 |
| 5 | 25 L1 | 30 max | L 150 | D 75 |
| 6 | 50 V | 12 min | 0 | D 37,5 |
| 7 | 50 R | 20 min | R 75 | D 37,5 |
| 8 | 25 L2 | 4 min | L 396 | D 75 |
| 9 | 25 R1 | 4 min | R 396 | D 75 |
| 10 | 25 L3 | 2 min | L 670 | D 75 |
| 11 | 25 R2 | 2 min | R 670 | D 75 |
| 12 | 15 L | 1 min | L 910 | D 125 |
| 13 | 15 R | 1 min | R 910 | D 125 |
| 14 | | (9) | L 350 | U 175 |
| 15 | | (9) | 0 | U 175 |
| 16 | | (9) | R 350 | U 175 |
| 17 | | (9) | L 175 | U 87,5 |
| 18 | | (9) | 0 | U 87,5 |
| 19 | | (9) | R 175 | U 87.5 |
| 20 | | 0,1 min | L 350 | 0 |
| 21 | | 0,2 min | L 175 | 0 |
| A–B | Segmentti I | 6 min | L 225– R 225 | D 37,5 |
| C–D | Segmentti II | 6 max | R 140– R 396 | U 45 |
| E–F | Segmentti III ja alapuolella | 20 max | L 417– R 375 | D 187,5 |
| | E max R | 70 max | Suoran VV oikealla puolella | D 75:n yläpuolella |
| | E max L | 50 max | Suoran VV vasemmalla puolella | |

Piste tai segmentti

Kuvaus

Valovoimat

(luksia)

Etäisyydet

vaakasuunnassa

Etäisyydet

pystysuunnassa

Suoralla H/H2 ja

sen yläpuolella tai suoralla H/H3/H4 ja sen yläpuolella

1 max

1

HV

1 max

0

0

2

B 50 L

0,5 max

L 150

U 25

3

75 R

20 min

R 50

D 25

4

50 L

20 max

L 150

D 37,5

5

25 L1

30 max

L 150

D 75

6

50 V

12 min

0

D 37,5

7

50 R

20 min

R 75

D 37,5

8

25 L2

4 min

L 396

D 75

9

25 R1

4 min

R 396

D 75

10

25 L3

2 min

L 670

D 75

11

25 R2

2 min

R 670

D 75

12

15 L

1 min

L 910

D 125

13

15 R

1 min

R 910

D 125

14

(9)

L 350

U 175

15

(9)

0

U 175

16

(9)

R 350

U 175

17

(9)

L 175

U 87,5

18

(9)

0

U 87,5

19

(9)

R 175

U 87.5

20

0,1 min

L 350

0

21

0,2 min

L 175

0

A–B

Segmentti I

6 min

L 225– R 225

D 37,5

C–D

Segmentti II

6 max

R 140– R 396

U 45

E–F

Segmentti III ja alapuolella

20 max

L 417– R 375

D 187,5

E max R

70 max

Suoran VV oikealla puolella

D 75:n yläpuolella

E max L

50 max

Suoran VV vasemmalla puolella

6.2.6   Edellä olevan 6.2.5 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös ajovalaisimiin, jotka on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa ja/tai joissa on 6.2.4.2 kohdassa tarkoitettu lisävalonlähde tai LED-lisämoduuleja. Jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa, suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia siirretään pystysuunnassa korkeintaan 0,2 astetta.

| 6.2.6.1 | Mittauksen suoritustapa






  6.2.6.1.1 | Jos kääntyvä valo saadaan aikaan kääntämällä lähivaloa tai siirtämällä valorajan taivetta vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä sen jälkeen, kun ajovalaisinasennelma on kokonaisuudessaan suunnattu uudelleen vaakasuunnassa esimerkiksi goniometrin avulla. |
| --- | --- | --- |

6.2.6.1

Mittauksen suoritustapa

6.2.6.1.1

Jos kääntyvä valo saadaan aikaan kääntämällä lähivaloa tai siirtämällä valorajan taivetta vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä sen jälkeen, kun ajovalaisinasennelma on kokonaisuudessaan suunnattu uudelleen vaakasuunnassa esimerkiksi goniometrin avulla.

| 6.2.6.1.2 | Jos kääntyvä valo saadaan aikaan siirtämällä yhtä tai useampaa ajovalaisimen optista osaa ilman, että valorajan taive siirtyy vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä näiden osien ollessa äärimmäisessä toiminta-asennossaan. |
| --- | --- |

6.2.6.1.2

Jos kääntyvä valo saadaan aikaan siirtämällä yhtä tai useampaa ajovalaisimen optista osaa ilman, että valorajan taive siirtyy vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä näiden osien ollessa äärimmäisessä toiminta-asennossaan.

| 6.2.6.1.3 | Jos kääntyvä valo saadaan aikaan lisävalonlähteen tai yhden tai useamman LED-lisämoduulin avulla niin, että valorajan taive ei siirry vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä lisävalolähde tai LED-lisämoduulit aktivoituina. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3

Jos kääntyvä valo saadaan aikaan lisävalonlähteen tai yhden tai useamman LED-lisämoduulin avulla niin, että valorajan taive ei siirry vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä lisävalolähde tai LED-lisämoduulit aktivoituina.

6.3   Kaukovaloja koskevat vaatimukset

6.3.1   Jos ajovalaisin on suunniteltu tuottamaan kaukovalo ja lähivalo, kaukovalon tuottama valaistus mittaustasolla on mitattava ajovalaisimen ollessa samalla tavoin suunnattu kuin 6.2.5 kohdassa tarkoitetuissa mittauksissa. Jos ajovalaisin tuottaa ainoastaan kaukovaloa, se on säädettävä siten, että voimakkaimman valaistuksen alue keskitetään suorien HH ja VV leikkauspisteeseen. Tällaisen ajovalaisimen on täytettävä vain 6.3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Testausjännitteet ovat samat kuin 6.2.4.4 kohdassa.

6.3.2   Ajovalon tuottamiseksi voidaan käyttää useita valonlähteitä. Nämä valonlähteet on lueteltu säännössä nro 37 (hehkulamppuja on käytettävä niiden vertailuvalovirralla) tai säännössä nro 99.

On myös mahdollista, että osaa näiden valonlähteiden tuottamasta ajovalosta käytetään yksinomaan lyhyiden valomerkkien antamiseksi (esimerkiksi ohitettaessa) hakijan ilmoituksen mukaisesti. Tästä on mainittava asianomaisessa piirustuksessa ja ilmoituslomakkeessa.

6.3.3   Kaukovalon mittaustasolle tuottaman valaistuksen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 6.3.3.1 | Suorien HH ja VV leikkauspisteen (HV) on sijaittava alueella, jonka rajaa isoluksikäyrä, joka vastaa 80:tä prosenttia enimmäisvalaistuksesta. Enimmäisvalaistuksen, jota merkitään jäljempänä tunnuksella Emax, on oltava 70–345 luksia. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Suorien HH ja VV leikkauspisteen (HV) on sijaittava alueella, jonka rajaa isoluksikäyrä, joka vastaa 80:tä prosenttia enimmäisvalaistuksesta. Enimmäisvalaistuksen, jota merkitään jäljempänä tunnuksella Emax, on oltava 70–345 luksia.

| 6.3.3.2 | Viitemerkki, johon viitataan 4.2.2.7 kohdassa, saadaan seuraavasta kaavasta:
  Viitemerkki = 0,146 Emax.
  Tämä arvo on pyöristettävä seuraaviin arvoihin: 17,5 - 20 - 25 - 27,5 - 30 - 37,5 - 40. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Viitemerkki, johon viitataan 4.2.2.7 kohdassa, saadaan seuraavasta kaavasta:

Viitemerkki = 0,146 Emax.

Tämä arvo on pyöristettävä seuraaviin arvoihin: 17,5 - 20 - 25 - 27,5 - 30 - 37,5 - 40.

| 6.3.3.3 | Pisteestä HV vaakasuuntaan vasemmalle ja oikealle valaistuksen on oltava vähintään 40 luksia 1,125 m:n etäisyydelle saakka ja vähintään 10 luksia 2,25 m:n etäisyydelle saakka. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Pisteestä HV vaakasuuntaan vasemmalle ja oikealle valaistuksen on oltava vähintään 40 luksia 1,125 m:n etäisyydelle saakka ja vähintään 10 luksia 2,25 m:n etäisyydelle saakka.

6.4   Edellä 6.2.5–6.3.2.3 kohdassa tarkoitetut valaistusarvot mittaustasolla on mitattava valokennolla, jonka tehoalueen on oltava sivuiltaan 65 mm:n suuruisen neliön sisällä.

6.5   Liikutettavia heijastimia koskevat määräykset

6.5.1   Ajovalaisimen on täytettävä 6.2 tai 6.3 kohdan tai molempien fotometriset vaatimukset kaikissa 2.1.4 kohdassa tarkoitetuissa asennoissa.

6.5.2   Lisätestejä suoritetaan, kun heijastinta on kallistettu ylöspäin 2.1.4 kohdassa tarkoitetussa kulmassa tai 2 astetta (sen mukaan kumpi on pienempi) ajovalaisimien suuntauslaitteiden avulla. Tämän jälkeen ajovalaisin suunnataan uudelleen alaspäin (goniometrin avulla), ja fotometristen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa pisteissä:

pääasiallinen lähivalo:: HV ja 75 R (tai 75 L),

kaukovalo:: Emax, HV prosentteina Emax-arvosta.

Jos suuntauslaite ei mahdollista portaatonta siirtämistä, valitaan asento, joka on lähinnä 2:ta astetta.

6.5.3   Heijastin siirretään takaisin 6.2.2 kohdan mukaiseen nimellisasentoonsa, ja goniometri asetetaan takaisin alkuasentoonsa. Heijastin kallistetaan pystysuunnassa alaspäin 2.1.4 kohdassa tarkoitetussa kulmassa tai 2 astetta (sen mukaan kumpi on pienempi) ajovalaisimien suuntauslaitteiden avulla. Sitten ajovalaisin suunnataan uudelleen ylöspäin (esimerkiksi goniometrin avulla) ja tarkastetaan samat pisteet kuin 6.5.2 kohdassa.

7.   HAITAN JA/TAI HÄIKÄISYN ARVIOINTI

Ajovalaisimien lähivalon aiheuttama haitta on arvioitava. (10)

C.   MUUT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

8.   AJOVALAISINTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

8.1   Kaikista ajovalaisintyyppiin ja virranrajoittimeen tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajovalaisintyypin. Kyseinen hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

| 8.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että ajovalaisin joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

8.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että ajovalaisin joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

8.2   Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille 4.1.5 kohdan mukaisella menettelyllä.

8.3   Tyyppihyväksynnän laajentamisen myöntävä toimivaltainen viranomainen antaa kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

9.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajovalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät 6 kohdan vaatimukset.

9.2   Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta 9.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen voidaan varmistaa.

9.3   Hyväksyntätodistuksen haltijan on

| 9.3.1 | varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä, |
| --- | --- |

9.3.1

varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä,

| 9.3.2 | voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen, |
| --- | --- |

9.3.2

voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen,

| 9.3.3 | varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määritetään hallinnollisen yksikön kanssa, |
| --- | --- |

9.3.3

varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määritetään hallinnollisen yksikön kanssa,

| 9.3.4 | analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan, |
| --- | --- |

9.3.4

analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan,

| 9.3.5 | varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 8 määrätyt testit, |
| --- | --- |

9.3.5

varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 8 määrätyt testit,

| 9.3.6 | varmistettava, että aina, jos näytteet ovat kyseisen testityypin vaatimusten vastaisia, otetaan uudet näytteet ja tehdään uusi testi. Kaikki tarpeelliset toimenpiteet on toteutettava, jotta kyseinen tuotanto saadaan jälleen vaatimusten mukaiseksi. |
| --- | --- |

9.3.6

varmistettava, että aina, jos näytteet ovat kyseisen testityypin vaatimusten vastaisia, otetaan uudet näytteet ja tehdään uusi testi. Kaikki tarpeelliset toimenpiteet on toteutettava, jotta kyseinen tuotanto saadaan jälleen vaatimusten mukaiseksi.

9.4   Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät.

9.4.1   Testejä ja tuotantoa koskevat asiakirjat on annettava vierailevan tarkastajan käyttöön kussakin tarkastuksessa.

9.4.2   Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten mukaisesti.

9.4.3   Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että 9.4.2 kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tekniselle tutkimuslaitokselle liitteen 9 perusteiden mukaisesti.

9.4.4   Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa minkä tahansa tähän sääntöön perustuvan testin. Kyseiset testit tehdään satunnaisnäytteille, jotka otetaan valmistajan toimitussitoumuksia häiritsemättä ja tämän säännön liitteessä 9 esitettyjen perusteiden mukaisesti.

9.4.5   Toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä suorittamaan tarkastus joka toinen vuosi. Viranomainen voi kuitenkin päättää tästä oman harkintansa ja sen mukaan, miten se luottaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonnan tehokkuuteen. Jos tulokset eivät tyydytä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan tuotannon saattamiseksi vaatimustenmukaiseksi mahdollisimman pian.

9.5   Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

9.6   Viitemerkkiä ei oteta huomioon.

9.7   Tämän säännön 6.2.6 kohdassa tarkoitettuja mittauspisteitä 14–21 ei oteta huomioon.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.1   Ajovalaisintyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

10.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä tyyppihyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn ajovalaisintyypin valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄVIEN HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät tyyppihyväksynnän ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä tyyppihyväksynnästä tai sen laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka kyseisen tyypin tuotannon lopettamisesta.

13.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

13.1   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei voi täydennyksen 9 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 9.

13.2   Kun täydennyksen 9 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että hyväksyttävä ajovalaisintyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 9.

13.3   Tämän säännön aikaisempien täydennysten perusteella myönnetyt hyväksynnän pysyvät voimassa.

13.4   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntä tämän säännön edellisten täydennysten perusteella, jos kyseiset ajovalaisimet on tarkoitettu varaosiksi käytössä oleviin ajoneuvoihin.

13.5   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät voi kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien täydennysten perusteella.

---

(1)  Mikään tässä säännössä sanottu ei estä sääntöä soveltavaa sopimuspuolta kieltämästä rekisteröimissään ajoneuvoissa yhdistelmää, joka koostuu tämän säännön mukaisesti merkinnällä PL (muovilinssi) hyväksytystä ajovalaisimesta ja mekaanisesta (pyyhkimillä varustetusta) ajovalaisimen puhdistuslaitteesta.

(2)  Kaasupurkausvalonlähteet, ks. sääntö nro 99.

(3)  Jos linssiä ei voi irrottaa ajovalaisimen päärungosta, 4.2.5 kohdan mukainen merkintä on riittävä.

(4)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia ja Montenegro 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö (hyväksynnät myöntävät jäsenvaltiot käyttäen omia ECE-tunnuksiaan) 42, Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50 ja Korean tasavalta 51. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(5)  Kaasupurkausvalonlähteitä koskevat tekniset vaatimukset: ks. sääntö nro 99.

(6)  Tällaisten valaisinten asennusohjeita annetaan säännössä nro 48.

(7)  Nämä vaatimukset eivät koske ohjauskytkintä.

(8)  Sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset vaihtelevat ajoneuvotyypeittäin.

(9)  Valaistusarvojen pisteissä 14–19 on oltava sellaiset, että

| | 14 + 15 + 16 ≥ 0,3 0,3 luksia ja |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 0,3 0,3 luksia ja

| | 17 + 18 + 19 ≥ 0,6 luksia. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 0,6 luksia.

(10)  Tästä vaatimuksesta annetaan suositus hallinnollisia yksiköitä varten.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

Kuva 1

Image

| Kuva 2 | Kuva 3a |
| --- | --- |
| |
| Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin täyttää tämän säännön vaatimukset sekä lähi- että kaukovalon osalta ja on tarkoitettu |
| ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen. | sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen, kun optista yksikköä tai valonlähdettä säädetään halutulla tavalla ajoneuvossa. |

Kuva 2

Kuva 3a

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin täyttää tämän säännön vaatimukset sekä lähi- että kaukovalon osalta ja on tarkoitettu

ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen.

sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen, kun optista yksikköä tai valonlähdettä säädetään halutulla tavalla ajoneuvossa.

Kuva 3b

Image

| Kuva 4 | Kuva 5 |
| --- | --- |
| |
| Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, täyttää tämän säännön vaatimukset säännön alkuperäisessä muodossa ja on varustettu ainoastaan lähivaloa varten tarkoitetulla kaasupurkausvalonlähteellä sekä muovimateriaalista valmistetulla linssillä. Ajovalaisin on tarkoitettu |
| sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen. | ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. |

Kuva 4

Kuva 5

Image

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, täyttää tämän säännön vaatimukset säännön alkuperäisessä muodossa ja on varustettu ainoastaan lähivaloa varten tarkoitetulla kaasupurkausvalonlähteellä sekä muovimateriaalista valmistetulla linssillä. Ajovalaisin on tarkoitettu

sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Kuva 6

Image

| Kuva 7a | Kuva 7b |
| --- | --- |
| |
| Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin on ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset ja |
| joka on varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ainoastaan lähivalon osalta ja tarkoitettu ainoastaan vasemmanpuoleista liikennettä varten. | jonka kokoonpano on sama kuin kuvassa 6, mutta etusumuvalo ei voi olla toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon kanssa. |

Kuva 7a

Kuva 7b

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin on ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset ja

joka on varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ainoastaan lähivalon osalta ja tarkoitettu ainoastaan vasemmanpuoleista liikennettä varten.

jonka kokoonpano on sama kuin kuvassa 6, mutta etusumuvalo ei voi olla toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon kanssa.

| Kuva 8 | Kuva 9 |
| --- | --- |
| |
| Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on lähivalon tuottava ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset, jossa on muovimateriaalista valmistettu linssi ja joka on |
| yhdistetty, ryhmitetty tai rakenteellisesti yhdistetty R8-halogeenikaukovalon kanssa. | tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen. |
| Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti halogeenikaukovalon kanssa. Lähivalo on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. | Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti toisen rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa. |

Kuva 8

Kuva 9

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on lähivalon tuottava ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset, jossa on muovimateriaalista valmistettu linssi ja joka on

yhdistetty, ryhmitetty tai rakenteellisesti yhdistetty R8-halogeenikaukovalon kanssa.

tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti halogeenikaukovalon kanssa. Lähivalo on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti toisen rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa.

Kuva 10

Image

Kuva 11

Esimerkkejä ajoneuvon etuosaan asennettujen ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien yksinkertaistetuista merkinnöistä

(Pysty- ja vaakaviivat esittävät kaavamaisesti valolaitteen muotoa ja sijoittelua. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä.)

MALLI A

Image

MALLI B

Image

MALLI C

Image

MALLI D

Image

HUOMAUTUS:

Edellä esitetyt neljä hyväksyntämerkkiesimerkkiä vastaavat valaisinlaitetta, joka koostuu seuraavista osista:

| | etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti vasemmanpuoleiseen asennukseen |
| --- | --- |

etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti vasemmanpuoleiseen asennukseen

| | ajovalaisin, jossa on oikean- ja vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu kaasupurkauslähivalo sekä kaasupurkauskaukovalo, jonka enimmäisvoimakkuus on 86 250–101 250 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja joka on hyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin |
| --- | --- |

ajovalaisin, jossa on oikean- ja vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu kaasupurkauslähivalo sekä kaasupurkauskaukovalo, jonka enimmäisvoimakkuus on 86 250–101 250 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja joka on hyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin

| | etusumuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 19 muutossarjan 02 mukaisesti ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin, |
| --- | --- |

etusumuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 19 muutossarjan 02 mukaisesti ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin,

| | luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti. |
| --- | --- |

luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti.

Kuva 12

Ajovalaisimen kanssa rakenteellisesti yhdistetty tai ryhmitetty valaisin

Esimerkki 1

Image

Ajovalaisimen päärungossa on oltava ainoa voimassa oleva hyväksyntänumero, esimerkiksi:

| | | tai | |
| --- | --- | --- | --- |
| tai | | tai | |

Image

tai

Image

tai

Image

tai

Image

Esimerkki 2

Image

Kuva 13

LED-moduulit

Image

---

LIITE 3

Kuva A

Mittaustaso 1

| * | Ei mittakaavassa. |
| --- | --- |

*

Ei mittakaavassa.

Lähivalo

Image

Kuva B

Mittaustaso 2

| * | Ei mittakaavassa. |
| --- | --- |

*

Ei mittakaavassa.

Lähivalo

Image

Kuva C

Valaistusarvojen mittauspisteet

Image

---

LIITE 4

Toiminnassa olevien ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus

TÄYDELLISTEN AJOVALAISIMIEN TESTI

Kun fotometriset arvot on mitattu tämän säännön määräysten mukaisesti Emax-pisteessä kaukovalon osalta ja pisteissä HV, 50 R ja B 50 L lähivalon osalta (tai pisteissä HV, 50 L ja B 50 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta), on testattava täydellistä ajovalaisinta edustavan näytekappaleen fotometristen ominaisuuksien vakaus valaisimen ollessa toiminnassa. ’Täydellisellä ajovalaisimella’ tarkoitetaan täydellistä valaisinta itseään ja virranrajoittimia ja niitä valaisimen ympärillä olevia korin osia ja valaisimia, jotka saattavat vaikuttaa testattavan valaisimen lämpöhäviöön.

Testausolosuhteet:

| a) | Testaukset on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C. Testinäytteen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon. |
| --- | --- |

a)

Testaukset on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C. Testinäytteen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon.

| b) | Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita.

Testeissä on käytettävä samanlaisia mittauslaitteita kuin ajovalaisimien hyväksyntätesteissä.

Näytevalaisinta pidetään toiminnassa irrottamatta sitä testausalustasta tai säätämättä sitä alustaan nähden. Testeissä on käytettävä valolähdettä, joka on kyseiseen ajovalaisimeen tarkoitettua tyyppiä.

1.   FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS

Testit on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C. Täydellisen ajovalaisimen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon.

1.1   Puhdas ajovalaisin

Ajovalaisimen on oltava toiminnassa 12 tunnin ajan 1.1.1 kohdan mukaisesti, ja se on tarkastettava 1.1.2 kohdan mukaisesti.

1.1.1   Testimenettely

Ajovalaisimen on oltava toiminnassa määriteltyä aikaa vastaava jakso seuraavasti:

| a) | Kun hyväksyttävänä on ainoastaan yksi valaisutoiminto (kauko- tai lähivalo), toimintoa vastaavan valonlähteen on oltava toiminnassa määritellyn ajan. (1) |
| --- | --- |

a)

Kun hyväksyttävänä on ainoastaan yksi valaisutoiminto (kauko- tai lähivalo), toimintoa vastaavan valonlähteen on oltava toiminnassa määritellyn ajan. (1)

| b) | Kun testattavassa valaisimessa on rakenteellisesti yhdistettynä lähivalaisin ja kaukovalaisin tai etusumuvalaisin ja kaukovalaisin, testaus suoritetaan seuraavasti:
  Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että vain yksi valonlähde on toiminnassa kerrallaan (2), testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti niin, että kukin toiminnoista aktivoidaan (1) kerrallaan ajaksi, joka on puolet 1.1 kohdassa tarkoitetusta ajasta.
  Kaikissa muissa tapauksissa (1)
   (2) ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy: | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa |
| --- | --- | --- |

b)

Kun testattavassa valaisimessa on rakenteellisesti yhdistettynä lähivalaisin ja kaukovalaisin tai etusumuvalaisin ja kaukovalaisin, testaus suoritetaan seuraavasti:

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että vain yksi valonlähde on toiminnassa kerrallaan (2), testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti niin, että kukin toiminnoista aktivoidaan (1) kerrallaan ajaksi, joka on puolet 1.1 kohdassa tarkoitetusta ajasta.

Kaikissa muissa tapauksissa (1)
   (2) ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa

| | 5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa.

Jos lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde, sykli on seuraava:

| | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa |
| --- | --- |

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa

| | 5 minuuttia, kaikki kaukovalon tuottamiseen osallistuvat toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

5 minuuttia, kaikki kaukovalon tuottamiseen osallistuvat toiminnot toiminnassa.

| c) | Kun hyväksyttävänä ovat ryhmitellyt valaisutoiminnot, kaikkien yksittäisten toimintojen on oltava samanaikaisesti toiminnassa yksittäisille valaisutoiminnoille (a) määritellyn ajan, jolloin otetaan huomioon myös rakenteellisesti yhdistettyjen valaisutoimintojen (b) käyttö valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kun hyväksyttävänä ovat ryhmitellyt valaisutoiminnot, kaikkien yksittäisten toimintojen on oltava samanaikaisesti toiminnassa yksittäisille valaisutoiminnoille (a) määritellyn ajan, jolloin otetaan huomioon myös rakenteellisesti yhdistettyjen valaisutoimintojen (b) käyttö valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| d) | Kun kyseessä on lähivalo, jossa kääntyvä valo tuotetaan lisävalonlähteen avulla, tämä valolähde on pidettävä toiminnassa 1 minuutin ajan ja sammutettuna 9 minuutin ajan sinä aikana, kun pelkästään lähivalo on toiminnassa (ks. lisäys 1). |
| --- | --- |

d)

Kun kyseessä on lähivalo, jossa kääntyvä valo tuotetaan lisävalonlähteen avulla, tämä valolähde on pidettävä toiminnassa 1 minuutin ajan ja sammutettuna 9 minuutin ajan sinä aikana, kun pelkästään lähivalo on toiminnassa (ks. lisäys 1).

| e) | Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useita valonlähteitä 6.3.2 kohdan mukaisesti ja jos hakija ilmoittaa, että osaa kaukovalosta (yhtä lisävalonlähteistä) käytetään pelkästään lyhytaikaisten valomerkkien tuottamiseen (esimerkiksi ohitettaessa), testi on suoritettava ilman tällaista kaukovalon osaa. |
| --- | --- |

e)

Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useita valonlähteitä 6.3.2 kohdan mukaisesti ja jos hakija ilmoittaa, että osaa kaukovalosta (yhtä lisävalonlähteistä) käytetään pelkästään lyhytaikaisten valomerkkien tuottamiseen (esimerkiksi ohitettaessa), testi on suoritettava ilman tällaista kaukovalon osaa.

1.1.1.2   Testausjännite

Jännitteet on syötettävä testattavan näytteen napoihin seuraavasti:

| a) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet:
  Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähteessä korkeinta mahdollista jännitettä. |
| --- | --- |

a)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet:

Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähteessä korkeinta mahdollista jännitettä.

| b) | Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Elektronisen valonlähteen säätölaitteen testausjännite on 13,2 ± 0,1 V, jos ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, ellei tyyppihyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Elektronisen valonlähteen säätölaitteen testausjännite on 13,2 ± 0,1 V, jos ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, ellei tyyppihyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta.

| c) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti.

| d) | Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen. |
| --- | --- |

d)

Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen.

| e) | LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

| f) | Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

f)

Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla.

1.1.2   Testitulokset

1.1.2.1   Silmämääräinen tarkastus

Kun ajovalaisimen lämpötila on tasaantunut ympäristön lämpötilaa vastaavaksi, ajovalaisimen linssi ja mahdollinen ulkolinssi on puhdistettava puhtaalla, kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin on tarkastettava silmämääräisesti. Ajovalaisimien linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia.

1.1.2.2   Fotometrinen testi

Fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä:

| | Lähivalo: | 50 R - B 50 L - HV oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta, |
| --- | --- | --- |

Lähivalo:

50 R - B 50 L - HV oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta,

| | 50 L - B 50 R - HV vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta. |
| --- | --- |

50 L - B 50 R - HV vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta.

| | Kaukovalo: piste Emax. |
| --- | --- |

Kaukovalo: piste Emax.

Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen 2 kohdassa).

Fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit.

1.2   Likainen ajovalaisin

Kun ajovalaisin on testattu 1.1 kohdan mukaisesti ja sitten valmisteltu 1.2.1 kohdan mukaisesti, valaisinta on pidettävä toiminnassa yhden tunnin ajan 1.1.1 kohdan mukaisesti ja se on tarkastettava 1.1.2 kohdan mukaisesti.

1.2.1   Ajovalaisimen valmistelu

1.2.1.1   Testiseos

| 1.2.1.1.1 | Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu lasista: | Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava: | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu lasista:

Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0-100 μm, |
| --- | --- |

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0-100 μm,

| | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3) ja |
| --- | --- |

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3) ja

| | sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m.

| | Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha. |
| --- | --- |

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

| 1.2.1.1.2 | Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu muovimateriaalista: | Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava: | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu muovimateriaalista:

Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3), |
| --- | --- |

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3),

| | 13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m, ja |
| --- | --- |

13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m, ja

| | 2 ± 1 (4) paino-osaa pinta-aktiivista ainetta. |
| --- | --- |

2 ± 1 (4) paino-osaa pinta-aktiivista ainetta.

| | Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha. |
| --- | --- |

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

1.2.1.2   Testiseoksen levittäminen ajovalaisimelle

Testiseosta levitetään tasaisesti ajovalaisimen koko valoa säteilevälle pinnalle ja sen annetaan kuivua. Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin arvoista, jotka on mitattu seuraavista pisteistä tässä liitteessä tarkoitetuissa olosuhteissa:

| | piste Emax, kun kyseessä on lähivalon ja kaukovalon tai pelkästään kaukovalon tuottava valaisin, |
| --- | --- |

piste Emax, kun kyseessä on lähivalon ja kaukovalon tai pelkästään kaukovalon tuottava valaisin,

| | 50 R ja 50 V (5), kun kyseessä on lähivalaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi oikeanpuoleisessa liikenteessä, |
| --- | --- |

50 R ja 50 V (5), kun kyseessä on lähivalaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi oikeanpuoleisessa liikenteessä,

| | 50 L ja 50 V (5), kun kyseessä on lähivalaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi vasemmanpuoleisessa liikenteessä. |
| --- | --- |

50 L ja 50 V (5), kun kyseessä on lähivalaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi vasemmanpuoleisessa liikenteessä.

2.   LÄMMÖN VAIKUTUKSESTA TAPAHTUVAN VALORAJAN PYSTYSUUNTAISEN SIIRTYMÄN TESTAUS

Tässä testissä tarkastetaan, ettei lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystysuuntainen siirtymä ylitä toiminnassa olevalle lähivalaisimelle määriteltyä arvoa.

Kun ajovalaisin on testattu 1 kohdan mukaisesti, sille on tehtävä 2.1 kohdassa määritelty testi säätämättä ajovalaisinta testausalustaan nähden tai irrottamatta sitä testausalustasta.

Jos ajovalaisimessa on liikkuva heijastin, tätä testiä varten valitaan vain asento, joka on lähinnä keskimääräistä pystysuuntaista kulmaa.

2.1   Lähivalon tuottavien ajovalaisimien testaus

Testi on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

Testissä käytetään sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, joka on ollut toiminnassa vähintään 15 tunnin ajan ennen testiä. Ajovalaisinta käytetään lähivalotoiminnolla, eikä sitä saa säätää testausalustaan nähden eikä irrottaa testausalustasta. (Tätä testiä varten jännite on säädettävä 1.1.1.2 kohdan mukaisesti.) Valorajan vaakasuoran osan (eli suoran VV ja oikeanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 L ja vasemmanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 R kautta kulkevan pystysuuntaisen suoran välisen osan) sijainti on määritettävä 3 minuuttia (r3) ja 60 minuuttia (r60) sytyttämisen jälkeen.

Edellä tarkoitetussa valorajan sijainnissa tapahtuneen vaihtelun mittaamisessa voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, joka antaa riittävän tarkat toistettavat tulokset.

2.2   Testitulokset

2.2.1   Testitulos ilmoitetaan milliradiaaneina (mrad) ja katsotaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta hyväksyttäväksi, jos itseisarvo Formula ajovalaisimesta mitattuna on enintään 1,0 mrad (Δr1 ≤ 1,0 mrad).

2.2.2   Jos tämä arvo on suurempi kuin 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad (1,0 mrad < Δr1 ≤ 1,5 mrad), testataan toinen ajovalaisin 2.1 kohdan mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin, jonka tarkoituksena on vakiinnuttaa ajovalaisimen mekaanisten osien sijainti alustassa, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon:

| | lähivalo toiminnassa tunnin ajan (jännite on säädettävä 1.1.1.2 kohdan mukaisesti), |
| --- | --- |

lähivalo toiminnassa tunnin ajan (jännite on säädettävä 1.1.1.2 kohdan mukaisesti),

| | lähivalo tunnin ajan sammutettuna. |
| --- | --- |

lähivalo tunnin ajan sammutettuna.

Ajovalaisintyyppi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ensimmäisestä näytteestä mitatun itseisarvon ΔrI ja toisesta näytteestä mitatun itseisarvon ΔrII keskiarvo on enintään 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Jos testattava ajovalaisin on ryhmitetty ja/tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimen kanssa, merkkivalaisimen on (huomiovalaisinta lukuun ottamatta) oltava toiminnassa testin ajan. Jos kyseessä on suuntavalaisin, sitä on käytettävä vilkkutoiminnolla siten, että kytkentäaikojen suhde on suunnilleen yksi yhteen.

(2)  Jos kaksi tai useampi valonlähde on toiminnassa samanaikaisesti ajovalaisimia vilkutettaessa, tätä ei katsota tavanomaiseksi valonlähteiden samanaikaiseksi toiminnaksi.

(3)  NaCMC on tavallisesti lyhenteellä CMC merkityn karboksimetyyliselluloosan natriumsuola. Epäpuhtausseoksessa käytettävän NaCMC:n substituutioaste on 0,6–0,7 ja 2-prosenttisen liuoksen viskositeetti 20 °C:n lämpötilassa on 200–300 cP.

(4)  Määrän toleranssi johtuu siitä, että on saatava aikaan epäpuhtaan aineen seos, joka levittyy oikealla tavalla koko muovilinssille.

(5)  Piste 50 V sijaitsee 375 mm pisteen HV alapuolella pystysuuntaisella suoralla VV 25 metrin etäisyydellä olevalla mittaustasolla.

Lisäys

Yhteenveto fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa

Image

---

LIITE 5

Muovimateriaalista valmistettuja linssejä sisältäviä valaisimia koskevat vaatimukset – linssi- tai materiaalinäytteiden ja täydellisten valaisimien testaus

1.   YLEISET VAATIMUKSET

1.1   Tämän säännön 2.2.4 ja 2.3 kohdan mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä jäljempänä 2.1–2.5 kohdassa asetetut vaatimukset.

1.2   Kahden täydellistä valaisinta tai järjestelmää edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön 2.2.4 kohdan mukaisesti ja jotka sisältävät muovimateriaalista valmistetut linssit, on linssin materiaalin osalta täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset.

1.3   Muovimateriaalista valmistettujen linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä sen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä.

1.4   Jos valaisimen valmistaja pystyy kuitenkin osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt 2.1–2.5 kohdassa tarkoitetut testit tai vastaavat testit toisen säännön mukaisesti, testejä ei tarvitse toistaa. Vain lisäyksen 1 taulukossa B tarkoitetut testit ovat pakollisia.

1.5   Jos ajovalaisimet on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen tai ainoastaan vasemmanpuoleiseen asennukseen, tämän liitteen mukaiset testit voidaan tehdä vain yhdelle näytteelle hakijan valinnan mukaan.

2.   TESTIT

2.1   Lämpötilanmuutosten sieto

2.1.1   Testit

Kolmen käyttämättömän näytteen (linssin) on käytävä läpi viisi lämpötilan ja suhteellisen kosteuden muutossykliä seuraavan ohjelman mukaisesti:

| | 3 tuntia lämpötilassa 40 ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa, |
| --- | --- |

3 tuntia lämpötilassa 40 ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa,

| | 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

| | 15 tuntia lämpötilassa – 30 ± 2 °C, |
| --- | --- |

15 tuntia lämpötilassa – 30 ± 2 °C,

| | 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa, |
| --- | --- |

1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa,

| | 3 tuntia lämpötilassa 80 ± 2 °C, |
| --- | --- |

3 tuntia lämpötilassa 80 ± 2 °C,

| | 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä vähintään 4 tuntia lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

Huomautus: Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi.

2.1.2   Fotometriset mittaukset

2.1.2.1   Menetelmä

Näytteille on suoritettava fotometriset mittaukset ennen testiä ja sen jälkeen.

Näissä mittauksissa on käytettävä vakiolamppua seuraavissa pisteissä:

| | B 50 L ja 50 R lähivalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen lähivalon osalta (B 50 R ja 50 L vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta); |
| --- | --- |

B 50 L ja 50 R lähivalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen lähivalon osalta (B 50 R ja 50 L vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta);

| | Emax kaukovalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen kaukovalon osalta. |
| --- | --- |

Emax kaukovalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen kaukovalon osalta.

2.1.2.2   Tulokset

Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat poiketa toisistaan enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina.

2.2   Ilmakehässä vaikuttavien ja kemiallisten tekijöiden sieto

2.2.1   Ilmakehässä vaikuttavien tekijöiden sieto

Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) on altistettava sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin lämpötilassa 5 500 K–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin on sijoitettava asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään mahdollisimman paljon säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm ja yli 2 500 nm. Näytteet on altistettava voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden saaman valoenergian arvo on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kotelon sisällä lämpötilan mustalla levyllä, joka on sijoitettu samalle tasolle näytteiden kanssa, on oltava 50 °C ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa.

Näytteet on suihkutettava tislatulla vedellä, jonka johtokyky on pienempi kuin 1 mS/m lämpötilassa 23 ± 5 °C, seuraavan syklin mukaisesti:

| Suihkutus | : | 5 minuuttia, |
| --- | --- | --- |
| Kuivaus | : | 25 minuuttia. |

Suihkutus

:

5 minuuttia,

Kuivaus

:

25 minuuttia.

2.2.2   Kemiallisten tekijöiden sieto

Kun 2.2.1 kohdassa tarkoitettu testi ja 2.2.3.1 kohdassa tarkoitettu mittaus on suoritettu, kolmen testattavan näytteen ulkopinnat on käsiteltävä 2.2.2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla 2.2.2.1 kohdassa määritellyllä seoksella.

2.2.2.1   Testiseos

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina).

2.2.2.2   Testiseoksen levittäminen

Puuvillakankaan (ISO 105 -standardin mukaisen) palaa liotetaan 2.2.2.1 kohdassa määritellyssä seoksessa, kunnes se on kyllästynyt. Tämän jälkeen kangas levitetään 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle niin, että paine on 50 N/cm2, mikä vastaa 14 × 14 mm:n suuruiseen testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa.

Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa on kostutettava uudelleen seoksella niin, että käytettävä neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa.

Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan kompensoida säröytymisen välttämiseksi.

2.2.2.3   Puhdistaminen

Kun testiseos on levitetty näytteille, niiden annetaan kuivua ilmassa. Tämän jälkeen näytteet pestään 2.3 kohdassa (puhdistusaineiden sieto) määritellyllä liuoksella, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

Sitten näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia ja jonka lämpötila on 23 ± 5 °C. Lopuksi näytteet pyyhitään pehmeällä kankaalla.

2.2.3   Tulokset

2.2.3.1   Ilmakehässä vaikuttavien tekijöiden sietotestin jälkeen näytteiden ulkopinnoissa ei saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia, ja valon läpäisyn keskivaihtelu

Δt = (T2 – T3)/T2 mitattuna kolmesta testattavasta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,020

(Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2   Kemiallisten tekijöiden sietotestin jälkeen näytteissä ei saa esiintyä kemiallisen vaikutuksen jälkiä, jotka voisivat vaikuttaa valovirran hajontaan, ja valovirran keskivaihtelu

Δd = (T5 – T4)/T2 mitattuna kolmesta testattavasta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,020

(Δdm ≤ 0,020).

2.2.4   Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto

Testaus on suoritettava seuraavasti:

| | Ajovalaisimen kunkin valoa läpäisevän muoviosan tasomaisia näytteitä altistetaan kaasupurkausvalonlähteen valolle. Näytteiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin ajovalaisimessa. Näytteiden värin ja mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin ajovalaisimien osien. |
| --- | --- |

Ajovalaisimen kunkin valoa läpäisevän muoviosan tasomaisia näytteitä altistetaan kaasupurkausvalonlähteen valolle. Näytteiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin ajovalaisimessa. Näytteiden värin ja mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin ajovalaisimien osien.

| | Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen täytettävä vaatimukset käytettäessä uutta vakiotyyppistä kaasupurkausvalonlähdettä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua tai muodonmuutoksia. |
| --- | --- |

Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen täytettävä vaatimukset käytettäessä uutta vakiotyyppistä kaasupurkausvalonlähdettä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua tai muodonmuutoksia.

2.3   Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto

2.3.1   Puhdistusaineiden sieto

Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat on lämmitettävä lämpötilaan 50 ± 5 °C ja upotettava sen jälkeen viiden minuutin ajaksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 ± 5 °C ja joka on koostumukseltaan seuraava: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia.

Testin lopuksi näytteet kuivataan lämpötilassa 50 ± 5 °C, ja näytteiden pinta puhdistetaan kostealla kankaalla.

2.3.2   Hiilivetyjen sieto

Kolmen testattavan näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti yhden minuutin ajan sellaisessa seoksessa kastellulla puuvillakankaalla, jonka koostumus on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina). Tämän jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa.

2.3.3   Tulokset

Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun keskiarvo

Δt = (T2 – T3)/T2 mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,010

(Δtm ≤ 0,010).

2.4   Mekaanisen kulutuksen sieto

2.4.1   Kulutustestin menetelmä

Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille suoritetaan tasaisen mekaanisen kulutuksen testi tämän liitteen lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen.

2.4.2   Tulokset

Tämän testin jälkeen vaihtelut

| Läpäisevyydessä | : | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| ja hajonnassa | : | Δd = (T5 – T4)/T2 |

Läpäisevyydessä

:

Δt = (T2 – T3)/T2

ja hajonnassa

:

Δd = (T5 – T4)/T2

on mitattava lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti 2.2.4 kohdassa määritellyllä alueella. Kolmen näytteen keskiarvon on oltava sellainen, että

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5   Mahdollisten pinnoitteiden pysyvyystesti

2.5.1   Näytteen valmistelu

Linssin pinnoitteen alueelle viilletään partakoneen terällä tai neulalla 20 × 20 mm:n kokoinen ruudukko, jonka ruudut ovat kooltaan noin 2 × 2 mm. Terään tai neulan paineen on oltava riittävä ainakin pinnoitteen leikkaamiseksi.

2.5.2   Testin kuvaus

Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N ± 20 % leveyssenttimetriä kohti mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 4 määritellyissä vakioiduissa olosuhteissa. Teippiä, jonka leveyden on oltava vähintään 25 mm, painetaan vähintään viiden minuutin ajan 2.5.1 kohdassa määritellyllä tavalla valmisteltua pintaa vasten.

Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Sitten teippi vedetään irti tasaisella nopeudella 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Tulokset

Ruudutettu alue ei saa olla mainittavasti vaurioitunut. Vauriot ruudukon risteyskohdissa tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos vaurioitunutta aluetta ei ole enempää kuin 15 prosenttia ruudutetusta alueesta.

2.6   Muovimateriaalista valmistetulla linssillä varustetun täydellisen ajovalaisimen testit

2.6.1   Linssin pinnan mekaanisen kulutuksen sieto

2.6.1.1   Testit

Valaisinnäytteen nro 1 linssille on tehtävä 2.4.1 kohdassa määritelty testi.

2.6.1.2   Tulokset

Testin jälkeen ajovalaisimelle tämän säännön mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulokset saavat ylittää pisteille B 50 L ja HV määritellyt enimmäisarvot enintään 30 prosentilla ja alittaa pisteelle 75 R määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla (vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta kyseeseen tulevat pisteet B 50 R, HV ja 75 L).

2.6.2   Mahdollisten pinnoitteiden pysyvyystesti

Valaisinnäytteen nro 2 linssille on suoritettava 2.5 kohdassa määritelty testi.

Lisäys 1

TYYPPIHYVÄKSYNTÄTESTIEN AIKAJÄRJESTYS

A.   Muovimateriaaleille suoritettavat testit (tämän säännön 2.2.4 kohdan mukaisesti toimitetut linssit tai materiaalinäytteet)

| Näytteet
  Testit | Linssit tai materiaalinäytteet | Linssit |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Fotometriset mittaukset (2.1.1 kohta) |

Näytteet

Testit

Linssit tai materiaalinäytteet

Linssit

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Fotometriset mittaukset (2.1.1 kohta)

x

x

x

| 1.1.1 | Lämpötilan muutos (2.1.1 kohta) |
| --- | --- |

1.1.1

Lämpötilan muutos (2.1.1 kohta)

x

x

x

| 1.2 | Fotometriset mittaukset (2.1.1 kohta) |
| --- | --- |

1.2

Fotometriset mittaukset (2.1.1 kohta)

x

x

x

| 1.2.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.2.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.2.2

Hajonnan mittaus

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Ilmakehässä vaikuttavat tekijät (2.2.2 kohta) |
| --- | --- |

1.3

Ilmakehässä vaikuttavat tekijät (2.2.2 kohta)

x

x

x

| 1.3.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.3.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.4 | Kemialliset tekijät (2.2.2 kohta) |
| --- | --- |

1.4

Kemialliset tekijät (2.2.2 kohta)

x

x

x

| 1.4.1 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.4.1

Hajonnan mittaus

x

x

x

| 1.5 | Puhdistusaineet (2.3.1 kohta) |
| --- | --- |

1.5

Puhdistusaineet (2.3.1 kohta)

x

x

x

| 1.6 | Hiilivedyt (2.3.2 kohta) |
| --- | --- |

1.6

Hiilivedyt (2.3.2 kohta)

x

x

x

| 1.6.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.6.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.7 | Kuluminen (2.4.1 kohta) |
| --- | --- |

1.7

Kuluminen (2.4.1 kohta)

x

x

x

| 1.7.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.7.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.7.2 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.7.2

Hajonnan mittaus

x

x

x

| 1.8 | Pysyvyys (2.5 kohta) |
| --- | --- |

1.8

Pysyvyys (2.5 kohta)

x

| 1.9 | Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto (2.2.4 kohta) |
| --- | --- |

1.9

Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto (2.2.4 kohta)

x

B.   Täydellisille ajovalaisimille suoritettavat testit (tämän säännön 2.2.3 kohdan mukaisesti toimitetut valaisimet)

| Testit | Täydellinen ajovalaisin |
| --- | --- |
| Näytteen numero |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Kuluminen (2.6.1.1 kohta) |

Testit

Täydellinen ajovalaisin

Näytteen numero

1

2

2.1

Kuluminen (2.6.1.1 kohta)

x

| 2.2 | Fotometriset ominaisuudet (2.6.1.2 kohta) |
| --- | --- |

2.2

Fotometriset ominaisuudet (2.6.1.2 kohta)

x

| 2.3 | Pysyvyys (2.6.2 kohta) |
| --- | --- |

2.3

Pysyvyys (2.6.2 kohta)

x

Lisäys 2

Valon hajonnan ja läpäisevyyden mittausmenetelmä

1.   LAITTEET (ks. kuva)

Kollimaattorin K, jolla on puolihajoama β/2 = 17,4 × 10–4 rd, sädettä rajoittaa 6 mm:n aukolla varustettu himmennin DT, jota vasten näytteen alusta sijoitetaan.

Konvergentti akromaattinen linssi L2, jonka pallopoikkeamat on korjattu, yhdistää himmentimen DT vastaanottimeen R. Linssin L2 läpimitan on oltava sellainen, että linssi ei himmennä valoa, jonka näyte hajottaa keilaan, jonka puolihuippukulma on β/2 = 14°.

Rengasmainen himmennin DD, jonka kulmat ovat α/2 = 1° ja αmax/2 = 12°, sijoitetaan linssin L2 kuvapolttotasolle.

Himmentimen läpinäkymätön keskiosa on tarpeen suoraan valonlähteestä tulevan valon eliminoimiseksi. Himmentimen keskiosa on voitava irrottaa valonsäteestä siten, että se palaa täsmälleen alkuperäiseen asentoonsa.

Välimatka L2–DT ja linssin L2 polttoväli F2 on valittava niin, että DT:n kuva peittää täysin vastaanottimen R. (1)

Kun alkutulovalovirtaan viitataan 1 000 yksikkönä, kunkin lukeman absoluuttisen tarkkuuden on oltava parempi kuin 1 yksikkö.

2.   MITTAUKSET

Seuraavat lukemat on otettava:

| Lukema | Näytteen kanssa | DD:nkeskiosan kanssa | Muuttuja |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Tulovalovirta alkulukemassa |
| T2 | kyllä
  (ennen testiä) | ei | Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T3 | kyllä
  (testin jälkeen) | ei | Testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T4 | kyllä
  (ennen testiä) | kyllä | Uuden materiaalin hajottama valovirta |
| T5 | kyllä
  (testin jälkeen) | kyllä | Testatun materiaalin hajottama valovirta |

Lukema

Näytteen kanssa

DD:nkeskiosan kanssa

Muuttuja

T1

ei

ei

Tulovalovirta alkulukemassa

T2

kyllä

(ennen testiä)

ei

Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T3

kyllä

(testin jälkeen)

ei

Testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T4

kyllä

(ennen testiä)

kyllä

Uuden materiaalin hajottama valovirta

T5

kyllä

(testin jälkeen)

kyllä

Testatun materiaalin hajottama valovirta

Kuva 1

Optinen järjestely hajonnan ja läpäisyn vaihtelujen mittaamiseksi

Image

---

(1)  L2:n osalta suositellaan käytettäväksi noin 80 mm:n polttoväliä.

Lisäys 3

SUIHKUTUSTESTAUSMENETELMÄ

1.   Testauslaitteisto

1.1   Suihkutin

Käytettävässä suihkuttimessa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 - 0, + 0,5 baaria.

Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 ± 50 mm kulumiselle altistettavalla pinnalla, joka on 380 ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta.

1.2   Testiseos

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava:

silikahiekka, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2,

vesi, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, seoksessa, jossa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti.

2.   Testi

Valaisimien linssien ulkopinnat on altistettava kerran tai useammin edellä esitetyllä tavalla tuotetun hiekkasuihkun vaikutukselle. Suihku on suunnattava lähes kohtisuoraan testattavalle pinnalle.

Kuluminen tarkastetaan yhden tai useamman lasinäytteen avulla, jotka on vertailua varten asetettu testattavien linssien läheisyyteen. Seosta suihkutetaan, kunnes muutos näytteiden aikaansaaman valon hajonnassa mitattuna lisäyksessä 2 määritellyllä menetelmällä on sellainen, että:

Formula

Testauksessa voidaan käyttää useita vertailunäytteitä sen tarkistamiseksi, että koko testattava pinta on tasaisesti kulunut.

Lisäys 4

TEIPIN PYSYVYYSTESTI

1.   TARKOITUS

Tämän menetelmän avulla pystytään vakio-olosuhteissa määrittämään teipin lineaarinen kiinnitysvoima lasilevyyn nähden.

2.   PERIAATE

Mitataan voima, joka tarvitaan irrottamaan teippi lasilevystä 90 asteen kulmassa.

3.   YMPÄRISTÖOLOSUHTEET

Ympäristön lämpötilan on oltava 23 ± 5 °C ja suhteellisen kosteuden 65 ± 15 prosenttia.

4.   TESTIKAPPALEET

Ennen testiä teipin näyterullaa on pidettävä 24 tunnin ajan määritellyissä ympäristöolosuhteissa (ks. 3 kohta edellä).

Kustakin rullasta testataan viisi 400 mm:n pituista testikappaletta. Testikappaleet otetaan rullasta sen jälkeen, kun teipistä on poistettu kolme päällimmäistä kerrosta.

5.   MENETTELY

Testi on suoritettava 3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

Teipistä otetaan viisi testikappaletta siten, että teippiä rullataan auki rullan säteen suuntaisesti nopeudella, joka on noin 300 mm/s. Testikappaleet kiinnitetään sitten 15 sekunnin kuluessa seuraavasti:

Teippi kiinnitetään lasilevyyn portaattomasti sormen hienoisella pituussuuntaisella hankaavalla liikkeellä teippiä liiallisesti painamatta niin, että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia.

Yhdistelmä jätetään määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi.

Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleen akseliin nähden kohtisuorassa asennossa.

Levy kiinnitetään paikalleen ja teipin irrallinen pää käännetään 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden.

Teippiä vedetään irti levystä nopeudella, joka on 300 mm/s ± 30 mm/s, ja tähän tarvittava voima kirjataan.

6.   TULOKSET

Saadut viisi arvoa asetetaan järjestykseen ja mediaanin arvo otetaan mittauksen tulokseksi. Arvo ilmaistaan Newtoneina teipin leveyssenttimetriä kohti.

---

LIITE 6

VERTAILUKESKIPISTE

Läpimitta = a

Image

---

LIITE 7

JÄNNITEMERKINNÄT

Image

| Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin.
  Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään. | | Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen.
  Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.
  Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulampuista ja/tai LED-moduuleista ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään. |
| --- | --- | --- |

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin.

Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen.

Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.

Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulampuista ja/tai LED-moduuleista ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään.

---

LIITE 8

Vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

1.1   Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa.

1.2   Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa mittausjännitteellä 13,5 V ± 0,1 V tai muulla erikseen määritellyllä jännitteellä mikä tahansa sellainen sattumanvaraisesti valittu ajovalaisin, joka on varustettu

| | joko
  6.1.3 kohdan mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä (jonka valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä vertailuvalovirrasta, jolloin valaistusarvoja on korjattava vastaavasti) |
| --- | --- |

joko

6.1.3 kohdan mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä (jonka valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä vertailuvalovirrasta, jolloin valaistusarvoja on korjattava vastaavasti)

| | tai
  sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella (jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia; mitattuja valaistusarvoja voidaan tällöin korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan) |
| --- | --- |

tai

sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella (jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia; mitattuja valaistusarvoja voidaan tällöin korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan)

| 1.2.1 | mikään 1.2 kohdan mukaisesti mitattu ja korjattu valaistusarvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. Arvojen B 50 L (tai R) osalta ja suoralla H/H2 (tai H/H3/H4) tai sen yläpuolella kielteiset poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:







  B 50 L (tai R) (1) | : | 0,20 luksia, eli 20 prosenttia
  0,30 luksia, eli 30 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| Suoralla H/H2 (tai suoralla H/H3/H4) ja sen yläpuolella | : | 0,30 luksia, eli 20 prosenttia
  0,45 luksia, eli 30 prosenttia |

1.2.1

mikään 1.2 kohdan mukaisesti mitattu ja korjattu valaistusarvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. Arvojen B 50 L (tai R) osalta ja suoralla H/H2 (tai H/H3/H4) tai sen yläpuolella kielteiset poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:

B 50 L (tai R) (1)

:

0,20 luksia, eli 20 prosenttia

0,30 luksia, eli 30 prosenttia

Suoralla H/H2 (tai suoralla H/H3/H4) ja sen yläpuolella

:

0,30 luksia, eli 20 prosenttia

0,45 luksia, eli 30 prosenttia

| 1.2.2 | tai jos






  1.2.2.1 | tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 0,2 luksia) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä kullakin niistä alueista, jotka säteeltään 15 cm:n suuruinen ympyrä rajaa mittaustasolle (25 m:n etäisyydellä) pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 0,1 luksia), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 ympärille, sekä lisäksi segmentillä I, |
| --- | --- | --- |

1.2.2

tai jos

1.2.2.1

tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 0,2 luksia) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä kullakin niistä alueista, jotka säteeltään 15 cm:n suuruinen ympyrä rajaa mittaustasolle (25 m:n etäisyydellä) pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 0,1 luksia), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 ympärille, sekä lisäksi segmentillä I,

| 1.2.2.2 | ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön 6.3 kohdassa määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja - 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. |
| --- | --- |

1.2.2.2

ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön 6.3 kohdassa määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja - 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta.

| 1.2.3 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.2.3

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

| 1.2.4 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta 1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.4

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta 1.2 kohdan mukaisesti.

1.3   Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| | Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa kuvaillun syklin. |
| --- | --- |

Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa kuvaillun syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Δr on korkeintaan 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Δr on korkeintaan 1,5 mrad.

| | Jos arvo on suurempi kuin 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos arvo on suurempi kuin 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

1.4   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä.

1.5   Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tämän säännön 6.2.2.3 kohdassa vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte liitteessä 10 olevan 2 ja 3 kohdan mukaisella menettelyllä.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUKSEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksyntämerkin haltijan on suoritettava kullekin ajovalaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos jokin näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava tarvittavat toimet kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ominaisuuksia ja lämmön vaikutuksesta johtuvan valorajan pystysuuntaisen siirtymän todentamista.

2.2   Testimenetelmät

| 2.2.1 | Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 2.2.2 | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

| 2.2.3 | Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää, että testilaite kalibroidaan säännöllisesti ja että se vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa mittausta. |
| --- | --- |

2.2.3

Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää, että testilaite kalibroidaan säännöllisesti ja että se vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa mittausta.

| 2.2.4 | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

2.2.4

Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten.

2.3   Näytteenotto

Ajovalaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien ajovalaisimien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin ryhmittää yhteen useista eri tehtaista saadut samaa tyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samaa laatujärjestelmää ja laadunhallintaa.

2.4   Mitattavat ja tallennettavat fotometriset ominaisuudet

Ajovalaisimien näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia säännössä määrätyistä pisteistä. Lukemat otetaan kaukovalon osalta pisteistä Emax, HV (2), HL ja HR (3), ja lähivalon osalta pisteistä B 50 L (tai R) (4), HV, 50 V, 75 R (tai L) ja 25 L2 (tai R2) (ks. liitteen 3 kuva).

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden todentamiselle tämän säännön 9.1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 9 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

(1)  Suluissa olevat kirjaimet viittaavat vasemmanpuoleisessa liikenteessä käytettäviksi tarkoitettuihin ajovalaisimiin.

(2)  Kun kaukovalo on rakenteellisesti yhdistetty lähivaloon, kaukovalon mittauspiste HV on sama kuin lähivalon mittauspiste HV.

(3)  HL ja HR: Pisteet suoralla ”hh” 1,125 metrin etäisyydellä pisteen HV vasemmalla ja oikealla puolella.

(4)  Katso alaviite 1.

---

LIITE 9

TARKASTAJAN SUORITTAMAA NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia.

1.2   Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa mittausjännitteellä 13,5 V ± 0,1 V tai muulla erikseen määritellyllä jännitteellä mikä tahansa sellainen sattumanvaraisesti valittu ajovalaisin, joka on varustettu

| | joko
  6.1.3 kohdan mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä (jonka valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä vertailuvalovirrasta, jolloin valaistusarvoja on korjattava vastaavasti) |
| --- | --- |

joko

6.1.3 kohdan mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä (jonka valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä vertailuvalovirrasta, jolloin valaistusarvoja on korjattava vastaavasti)

| | tai
  sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella (jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia; mitattuja valaistusarvoja voidaan tällöin korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan) |
| --- | --- |

tai

sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella (jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia; mitattuja valaistusarvoja voidaan tällöin korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan)

| 1.2.1 | mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.
  Häikäisyvyöhykkeellä poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:







  B 50 L (tai R) (1) | : | 0,20 luksia, eli 20 prosenttia
  0,30 luksia, eli 30 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| Suoralla H/H2 (tai suoralla H/H3/H4) ja sen yläpuolella | : | 0,30 luksia, eli 20 prosenttia
  0,45 luksia, eli 30 prosenttia |

1.2.1

mikään mitattu arvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.

Häikäisyvyöhykkeellä poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:

B 50 L (tai R) (1)

:

0,20 luksia, eli 20 prosenttia

0,30 luksia, eli 30 prosenttia

Suoralla H/H2 (tai suoralla H/H3/H4) ja sen yläpuolella

:

0,30 luksia, eli 20 prosenttia

0,45 luksia, eli 30 prosenttia

| 1.2.2 | tai jos






  1.2.2.1 | tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 0,2 luksia) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä kullakin niistä alueista, jotka säteeltään 15 cm:n suuruinen ympyrä rajaa mittaustasolle (25 m:n etäisyydellä) pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 0,1 luksia), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ympärille, sekä lisäksi segmentillä I, |
| --- | --- | --- |

1.2.2

tai jos

1.2.2.1

tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 0,2 luksia) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä kullakin niistä alueista, jotka säteeltään 15 cm:n suuruinen ympyrä rajaa mittaustasolle (25 m:n etäisyydellä) pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 0,1 luksia), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ympärille, sekä lisäksi segmentillä I,

| 1.2.2.2 | ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön 6.3 kohdassa määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. Viitemerkkiä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.2.2.2

ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön 6.3 kohdassa määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. Viitemerkkiä ei oteta huomioon.

| 1.2.3 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.2.3

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

| 1.2.4 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta 1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.4

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta 1.2 kohdan mukaisesti.

1.3   Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| | Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa kuvaillun syklin. |
| --- | --- |

Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa kuvaillun syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Dr on korkeintaan 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Dr on korkeintaan 1,5 mrad.

| | Jos arvo on suurempi kuin 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos arvo on suurempi kuin 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

1.4   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä.

1.5   Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tämän säännön 6.2.2.3 kohdassa vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte liitteessä 10 olevan 2 ja 3 kohdan mukaisella menettelyllä.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä ajovalaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

2.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 2.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:






  2.1.1.1 | Näyte A







  A1: | yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| A2: | molemmat ajovalaisimet yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen B | |

2.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:

2.1.1.1

Näyte A

A1:

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

A2:

molemmat ajovalaisimet yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen B

| 2.1.1.2 | Näyte B







  B1: | molemmat ajovalaisimet | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Näyte B

B1:

molemmat ajovalaisimet

0 prosenttia

| 2.1.2 | tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen A osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

2.1.2

tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen A osalta täyttyvät.

2.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 2.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  2.2.1.1 | Näyte A







  A3: | yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

2.2.1.1

Näyte A

A3:

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.1.2 | Näyte B







  B2: | jos tulos on A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| B3: | jos tulos on A2 ja | |
| yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1.2

Näyte B

B2:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

B3:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.2 | tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen A osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.2.2

tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen A osalta eivät täyty.

2.3   Hyväksyntä peruutetaan

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja 10 kohtaa sovellettava, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.3.1 | Näyte A







  A4: | yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 30 prosenttia |
| A5: | molemmat ajovalaisimet yli | 20 prosenttia |

2.3.1

Näyte A

A4:

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

30 prosenttia

A5:

molemmat ajovalaisimet yli

20 prosenttia

| 2.3.2 | Näyte B







  B4: | jos tulos on A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| B5: | jos tulos on A2 ja | |
| molemmat ajovalaisimet yli | 20 prosenttia |
| B6: | jos tulos on A2 ja | |
| yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 30 prosenttia |

2.3.2

Näyte B

B4:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

B5:

jos tulos on A2 ja

molemmat ajovalaisimet yli

20 prosenttia

B6:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

30 prosenttia

| 2.3.3 | tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.3.3

tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty.

3.   TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Tulosten A3, B2 ja B3 tapauksessa on kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta suoritettava toistettu näytteenotto (kolmas näyte C ja neljäs näyte D, jotka koostuvat kahdesta valaisimesta, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi).

3.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 3.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.1.1.1 | Näyte C







  C1: | yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| C2: | molemmat ajovalaisimet yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen D | |

3.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.1.1.1

Näyte C

C1:

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

C2:

molemmat ajovalaisimet yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen D

| 3.1.1.2 | Näyte D







  D1: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| molemmat ajovalaisimet | 0 prosenttia |

3.1.1.2

Näyte D

D1:

jos tulos on C2 ja

molemmat ajovalaisimet

0 prosenttia

| 3.1.2 | tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen C osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

3.1.2

tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen C osalta täyttyvät.

3.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 3.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.2.1.1 | Näyte D







  D2: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |

3.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.2.1.1

Näyte D

D2:

jos tulos on C2 ja

yksi ajovalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

| 3.2.1.2 | tai jos 1.2.2. kohdan edellytykset näytteen C osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.2.1.2

tai jos 1.2.2. kohdan edellytykset näytteen C osalta eivät täyty.

3.3   Hyväksyntä peruutetaan

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja 11 kohtaa sovellettava, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.3.1 | Näyte C







  C3: | yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| C4: | molemmat ajovalaisimet yli | 20 prosenttia |

3.3.1

Näyte C

C3:

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

C4:

molemmat ajovalaisimet yli

20 prosenttia

| 3.3.2 | Näyte D







  D3: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin 0 prosenttia tai yli | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |

3.3.2

Näyte D

D3:

jos tulos on C2 ja

yksi ajovalaisin 0 prosenttia tai yli

0 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

| 3.3.3 | tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.3.3

tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty.

4.   VALORAJAN PYSTYSUUNTAINEN SIIRTYMÄ

Lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää todennettaessa sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| | Yksi näytettä A edustavista ajovalaisimista on tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevan 2.2.2 kohdassa määritellyn syklin. |
| --- | --- |

Yksi näytettä A edustavista ajovalaisimista on tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevan 2.2.2 kohdassa määritellyn syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näytettä A edustava ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näytettä A edustava ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

| | Jos näyte A ei täytä edellä mainittua vaatimusta, on testattava näytteen B kaksi ajovalaisinta saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan valaisimen arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos näyte A ei täytä edellä mainittua vaatimusta, on testattava näytteen B kaksi ajovalaisinta saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan valaisimen arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad.

Kuva 1

Image

---

(1)  Suluissa olevat kirjaimet viittaavat vasemmanpuoleisessa liikenteessä käytettäviksi tarkoitettuihin ajovalaisimiin.

---

LIITE 10

Lähivaloa tuottavien ajovalaisimien valorajan todentaminen laitteiden avulla

1.   YLEISTÄ

Tämän säännön 6.2.2.4 kohtaa sovellettaessa valorajan laatu on testattava tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti, ja laitteiden avulla tapahtuva valokeilan säätö pysty- ja vaakasuunnassa on tehtävä 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Ennen valorajan laadun mittausta ja laitteiden avulla tapahtuvaa suuntausta on suoritettava tämän säännön 6.2.2.1 ja 6.2.2.2 kohdan mukainen silmämääräinen esisuuntaus.

2.   VALORAJAN LAADUN MITTAAMINEN

Vähimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on

| a) | 10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai |
| --- | --- |

a)

10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai

| b) | 25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Käytetty mittausetäisyys on mainittava ilmoituslomakkeen 9 kohdassa (ks. tämän säännön liite 1).

Enimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on 25 metriä ja käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Valorajan laadun katsotaan olevan hyväksyttävä, jos ainakin yksi mittaussarja vastaa 2.1–2.3 kohdan vaatimuksia.

2.1   Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja. (1)

2.2   Valorajan terävyys

Terävyyskerroin G määritellään suorittamalla valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 2,5 asteen etäisyydellä suorasta VV ja käyttämällä seuraavaa kaavaa:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), jossa β = sijainti pystysuunnassa asteina.

G:n arvon on oltava vähintään 0,13 (vähimmäisterävyys) ja enintään 0,40 (enimmäisterävyys).

2.3   Lineaarisuus

Vaakasuuntaisen valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka sijoittuu 1,5–3,5 asteen etäisyydelle suorasta VV (ks. kuva 1).

| a) | Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä suorasta VV, on määritettävä seuraavalla kaavalla:
  (d2 (log E) / dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä suorasta VV, on määritettävä seuraavalla kaavalla:

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| b) | Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta. |
| --- | --- |

b)

Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta.

3.   PYSTY- JA VAAKASÄÄTÖ

Jos valoraja on tämän liitteen 2 kohdassa vahvistettujen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan säätö voidaan tehdä laitteiden avulla.

Kuva 1

Valorajan laadun mittaus

Image

3.1   Pystysuuntainen säätö

Valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse tehdään pyyhkäisymittaus pystysuunnassa suoran B alapuolelta ylöspäin kohdassa, joka on 2,5 asteen etäisyydellä suorasta VV. Käännepiste (jossa d2 (log E) / dv2 = 0) määritetään ja sijoitetaan suoralle B kohtaan, joka on 1 prosentin etäisyydellä suoran HH alapuolella.

3.2   Vaakasuuntainen säätö

Hakijan on ilmoitettava jompikumpi seuraavista vaakasuuntausmenetelmistä:

| a) | Suoraan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva 2).
  Yhdellä vaakasuuntaisella suoralla, jonka sijainti on 0,2° D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä heti sen jälkeen, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla G = (log Eβ – log E(β + 0.1°)), jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.
  Suoralla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava suoralla A.

  Kuva 2


  Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus |
| --- | --- |

a)

Suoraan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva 2).

Yhdellä vaakasuuntaisella suoralla, jonka sijainti on 0,2° D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä heti sen jälkeen, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla G = (log Eβ – log E(β + 0.1°)), jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.

Suoralla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava suoralla A.

Kuva 2

Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus

Image

| b) | Kolmen suoran menetelmä (ks. kuva 3)
  Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella suoralla, jotka sijaitsevat kohdissa 1°R, 2°R ja 3°R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla
  G = (log Eβ – log E(β + 0.1°))
  jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella suoralla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän viivan ja pystysuuntausta tehtäessä saadun suoran B leikkauskohdan on sijaittava suoralla V.

  Kuva 3


  Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen suoran pyyhkäisymittaus |
| --- | --- |

b)

Kolmen suoran menetelmä (ks. kuva 3)

Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella suoralla, jotka sijaitsevat kohdissa 1°R, 2°R ja 3°R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla

G = (log Eβ – log E(β + 0.1°))

jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella suoralla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän viivan ja pystysuuntausta tehtäessä saadun suoran B leikkauskohdan on sijaittava suoralla V.

Kuva 3

Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen suoran pyyhkäisymittaus

Image

---

(1)  Tätä kohtaa on muutettava, kun objektiivinen testausmenetelmä on käytettävissä.

---

LIITE 11

LED-moduuleja ja niitä sisältäviä ajovalaisimia koskevat vaatimukset

1.   YLEISET VAATIMUKSET

1.1   Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita.

1.2   LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä.

1.3   LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

1.4   Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että

| 1.4.1 | jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen fotometriset vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

1.4.1

jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen fotometriset vaatimukset täyttyvät;

| 1.4.2 | samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään. |
| --- | --- |

1.4.2

samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään.

1.5   Elektroniset valonlähteen säätölaitteet voivat olla osana LED-moduuleja.

2.   VALMISTUS

2.1   LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla.

2.2   Kiinnitysosien on oltava kestäviä ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Soveltamisala

3.1.1   Kaikki näytteet on testattava 4 kohdan mukaisesti.

3.1.2   LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava säännössä nro 48 olevassa 2.7.1 kohdassa tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita.

3.2   Testausolosuhteet

3.2.1   LED-moduulien testaus

Kaikki näytteet on testattava tämän säännön 6.2.4.4 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Ellei tässä liitteessä muuta määrätä, LED-moduulit on testattava valmistajan toimittaman ajovalaisimen sisällä.

3.2.2   Ympäristön lämpötila

Sähköisiä ja fotometrisia ominaisuuksia mitattaessa ajovalaisinta on käytettävä kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

3.3   Vanhennus

Hakijan pyynnöstä LED-moduulia on käytettävä 15 tunnin ajan, minkä jälkeen se on jäähdytettävä ympäristön lämpötilaan ennen tässä säännössä määriteltyjen testien aloittamista.

4.   ERITYISVAATIMUKSET JA -TESTIT

4.1   UV-säteily

LED-moduulin tuottaman UV-säteilyn on oltava sellaista, että

Formula

jossa:

| | S(l)(yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin; |
| --- | --- |

S(l)(yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin;

| | km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo.

(Muiden symbolien selitykset säännön nro 112 liitteessä 9 olevassa 4.1.1 kohdassa.)

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein. UV-säteilyarvo painotetaan seuraavassa UV-taulukossa esitettyjen arvojen mukaisesti.

| l | S(l) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

l

S(l)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

UV-taulukko: Arvot ovat IRPA/INIRC-komission ohjeen Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation mukaiset. Aallonpituudet (nanometreinä) ovat edustavia. Muut arvot on interpoloitava.

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/151 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/151

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja on saatavana osoitteessa

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 99 — Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävien kaasupurkausvalonlähteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraavaan saakka:

Säännön alkuperäisen version täydennys 5 – Voimaantulopäivä: 19. elokuuta 2010

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hallinnolliset määräykset |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

7.

LIITTEET

| Liite 1 | Kaasupurkausvalonlähteitä koskevat tietosivut |
| --- | --- |

Liite 1

| Liite 2 | Ilmoitus kaasupurkausvalonlähteen tyypin hyväksynnästä (tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta) säännön nro 99 nojalla |
| --- | --- |

Liite 2

| Liite 3 | Esimerkki hyväksyntämerkistä |
| --- | --- |

Liite 3

| Liite 4 | Sähköisten ja fotometristen ominaisuuksien mittausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite 4

| Liite 5 | Kaaren sijainnin ja muodon sekä elektrodien sijainnin mittauksessa käytettävä optinen testausjärjestely |
| --- | --- |

Liite 5

| Liite 6 | Valmistajan laadunvarmistusta koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 6

| Liite 7 | Näytteenotto ja vaatimustenmukaisuustasot valmistajan testiasiakirjoja varten |
| --- | --- |

Liite 7

| Liite 8 | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 8

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan liitteen 1 mukaisiin kaasupurkausvalonlähteisiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi moottoriajoneuvojen hyväksytyissä kaasupurkausvalaisinyksiköissä.

2.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

2.1   Määritelmät

2.1.1   Termiä ”luokka” käytetään tässä säännössä kuvaamaan standardisoitujen kaasupurkausvalonlähteiden erilaisia perusrakenteita. Jokaisella luokalla on erityinen nimitys, esimerkiksi ”D2S”.

2.1.2   Eri ”tyyppiset” kaasupurkausvalonlähteet (1) ovat samaan luokkaan kuuluvia kaasupurkausvalonlähteitä, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavilta olennaisilta osiltaan:

| 2.1.2.1 | kauppanimi tai tavaramerkki; tämä tarkoittaa seuraavaa:






  a) | Kaasupurkausvalonlähteitä, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1

kauppanimi tai tavaramerkki; tämä tarkoittaa seuraavaa:

a)

Kaasupurkausvalonlähteitä, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä.

| b) | Saman valmistajan kaasupurkausvalonlähteitä, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, voidaan pitää samaa tyyppiä edustavina. |
| --- | --- |

b)

Saman valmistajan kaasupurkausvalonlähteitä, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, voidaan pitää samaa tyyppiä edustavina.

| 2.1.2.2 | kuvun ja/tai kannan rakenne, mikäli erot vaikuttavat optisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

2.1.2.2

kuvun ja/tai kannan rakenne, mikäli erot vaikuttavat optisiin tuloksiin.

2.2   Hyväksynnän hakeminen

2.2.1   Kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai valtuutettu edustaja tekee hyväksyntähakemuksen.

2.2.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot (ks. myös 2.4.2 kohta):

| 2.2.2.1 | piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena; |
| --- | --- |

2.2.2.1

piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena;

| 2.2.2.2 | tekninen kuvaus, mukaan luettuna virranrajoittimen tunniste; |
| --- | --- |

2.2.2.2

tekninen kuvaus, mukaan luettuna virranrajoittimen tunniste;

| 2.2.2.3 | kolme näytettä jokaisesta väristä, josta hakemus on jätetty; |
| --- | --- |

2.2.2.3

kolme näytettä jokaisesta väristä, josta hakemus on jätetty;

| 2.2.2.4 | yksi näyte virranrajoittimesta. |
| --- | --- |

2.2.2.4

yksi näyte virranrajoittimesta.

2.2.3   Jos kaasupurkausvalonlähdetyyppi eroaa ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään tyypistä, joka on jo hyväksytty, riittää, kun esitetään

| 2.2.3.1 | valmistajan ilmoitus siitä, että kyseinen tyyppi (lukuun ottamatta kauppanimeä tai tavaramerkkiä) on samanlainen ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, joka yksilöidään hyväksymistunnuksen perusteella; |
| --- | --- |

2.2.3.1

valmistajan ilmoitus siitä, että kyseinen tyyppi (lukuun ottamatta kauppanimeä tai tavaramerkkiä) on samanlainen ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, joka yksilöidään hyväksymistunnuksen perusteella;

| 2.2.3.2 | kaksi näytettä, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

2.2.3.2

kaksi näytettä, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki.

2.2.4   Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

2.3   Merkinnät

2.3.1   Kaasupurkausvalonlähteiden, joille hyväksyntää haetaan, kannassa tai kuvussa on oltava

| 2.3.1.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- |

2.3.1.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki;

| 2.3.1.2 | asiaankuuluvan luokan kansainvälinen nimitys; |
| --- | --- |

2.3.1.2

asiaankuuluvan luokan kansainvälinen nimitys;

| 2.3.1.3 | nimellisteho watteina; tätä ei tarvitse ilmoittaa erikseen, jos se on osa asiaankuuluvan luokan kansainvälistä nimitystä; |
| --- | --- |

2.3.1.3

nimellisteho watteina; tätä ei tarvitse ilmoittaa erikseen, jos se on osa asiaankuuluvan luokan kansainvälistä nimitystä;

| 2.3.1.4 | riittävänkokoinen tila tyyppihyväksyntämerkille. |
| --- | --- |

2.3.1.4

riittävänkokoinen tila tyyppihyväksyntämerkille.

2.3.2   Edellä 2.3.1.4 kohdassa mainittu tila on osoitettava tyyppihyväksyntähakemuksen liitteinä olevissa piirustuksissa.

2.3.3   Muita kuin 2.3.1 ja 2.4.4 kohdassa tarkoitettuja merkintöjä voidaan kiinnittää kantaan.

2.3.4   Valonlähteen tyyppihyväksynnässä käytettävässä virranrajoittimessa on oltava merkintä tyypistä ja tavaramerkistä samoin kuin nimellisjännitteestä ja nimellistehosta watteina asiaankuuluvalla lampun tietosivulla osoitetun mukaisesti.

2.4   Hyväksyntä

2.4.1   Jos kaikki 2.2.2.3 ja 2.2.3.2 kohtien mukaan hyväksyttäväksi toimitetut kaasupurkausvalonlähdenäyteet täyttävät tämän säännön vaatimukset, kun niitä testataan virranrajoittimella 2.2.2.4 kohdan mukaisesti, hyväksyntä myönnetään.

2.4.2   Kullekin hyväksytylle tyypille myönnetään hyväksyntäkoodi. Koodin ensimmäinen merkki ilmoittaa muutossarjan, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä.

Sen perässä on tunnistuskoodi, jossa on enintään kaksi merkkiä. Mahdollisia ovat vain arabialaiset numerot ja alaviitteessä (2) luetellut isot kirjaimet.

Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa koodia toiselle kaasupurkausvalonlähdetyypille. Hakijan pyynnöstä sama hyväksyntäkoodi voidaan myöntää sekä valkoista että vaaleankeltaista valoa lähettävälle kaasupurkausvalonlähteelle (ks. 2.1.2 kohta).

2.4.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvan kaasupurkausvalonlähteen tyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Ilmoitukseen on liitettävä hyväksynnän hakijan toimittama piirustus, joka on kooltaan enintään A4 (210 × 297 mm) ja mittakaavaltaan vähintään 2:1.

2.4.4   Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn tyypin mukaisiin kaasupurkausvalonlähteisiin on kiinnitettävä 2.3.1.4 kohdassa tarkoitettuun kohtaan 2.3.1 kohdassa vaadittujen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on

| 2.4.4.1 | katkaistun ympyrän sisällä E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3); |
| --- | --- |

2.4.4.1

katkaistun ympyrän sisällä E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3);

| 2.4.4.2 | hyväksyntäkoodi lähellä katkaistua ympyrää. |
| --- | --- |

2.4.4.2

hyväksyntäkoodi lähellä katkaistua ympyrää.

2.4.5   Jos hakijalle on myönnetty sama hyväksyntäkoodi useaa kauppanimeä tai tavaramerkkiä varten, 2.3.1.1 kohdan vaatimusten täyttämiseen riittää, että niistä mainitaan yksi tai useampi.

2.4.6   Edellä 2.3.1 ja 2.4.3 kohdassa tarkoitettujen merkkien ja merkintöjen on oltava helposti luettavissa ja pysyviä.

2.4.7   Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkki hyväksyntämerkin sijoittelusta.

3.   TEKNISET VAATIMUKSET

3.1   Määritelmät

3.1.1   ”Kaasupurkausvalonlähteellä”: tarkoitetaan valonlähdettä, jossa valo tuotetaan vakautetulla valokaarella.

3.1.2   ”Virranrajoittimella”: tarkoitetaan laitetta, joka syöttää kaasupurkausvalonlähteelle sähkövirtaa.

3.1.3   ”Nimellisjännitteellä”: tarkoitetaan virranrajoittimeen merkittyä syöttöjännitettä.

3.1.4   ”Nimellisteholla”: tarkoitetaan kaasupurkausvalonlähteeseen ja virranrajoittimeen merkittyä tehoa watteina.

3.1.5   ”Testijännitteellä”: tarkoitetaan virranrajoittimen syöttönapojen jännitettä, jolla kaasupurkausvalonlähteen sähköisten ja fotometristen ominaisuuksien on tarkoitus toteutua ja jolla ne on määrä testata.

3.1.6   ”Tavoitearvo”: Sähköisen tai fotometrisen ominaisuuden mitoitusarvo. Tämä arvo pitää saavuttaa määritetyn toleranssin rajoissa, kun kaasupurkausvalonlähde saa virran testijännitteellä käytettävästä virranrajoittimesta.

3.1.7   ”Vakiokaasupurkausvalonlähteellä”: tarkoitetaan erityistä kaasupurkausvalonlähdettä, jota käytetään ajovalaisimien testaamisessa. Sen mitat ovat pienemmät, ja sen sähköiset ja fotometriset ominaisuudet ovat suppeammat asiaankuuluvan tietosivun mukaisesti.

3.1.8   ”Vertailuakselilla”: tarkoitetaan akselia, joka on määritetty suhteessa kantaan ja jonka perusteella tietyt kaasupurkausvalonlähteen mitat määritetään.

3.1.9   ”Vertailutasolla”: tarkoitetaan tasoa, joka on määritetty suhteessa kantaan ja jonka perusteella tietyt kaasupurkausvalonlähteen mitat määritetään.

3.2   Yleiset vaatimukset

3.2.1   Jokaisen toimitetun näytteen on oltava tämän säännön asiaankuuluvien vaatimusten mukainen, kun sitä testataan virranrajoittimen kanssa 2.2.2.4 kohdan mukaisesti.

3.2.2   Kaasupurkausvalonlähteet on suunniteltava siten, että ne ovat ja pysyvät toimintakunnossa normaalikäytössä. Niissä ei saa myöskään olla näkyviä suunnittelu- tai valmistusvirheitä.

3.3   Valmistus

3.3.1   Kaasupurkausvalonlähteen kuvussa ei saa olla naarmuja tai tahroja, jotka heikentävät sen tehoa ja optisia ominaisuuksia.

3.3.2   Jos (ulompi) kupu on värillinen, kuvun pinta pyyhitään 15 tunnin mittaisen käyttöjakson jälkeen kevyesti puuvillakankaalla, jota on liotettu seoksessa, jossa on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia. Pinta tarkastetaan silmämääräisesti noin viiden minuutin kuluttua. Siinä ei saa olla näkyviä muutoksia.

3.3.3   Kaasupurkausvalonlähteissä on oltava IEC-julkaisun 60061 kolmannen painoksen kantoja koskevien tietosivujen mukaiset standardikannat liitteessä 1 olevien yksittäisten tietosivujen mukaisesti.

3.3.4   Kannan on oltava vahva ja tiukasti kupuun kiinnitetty.

3.3.5   Edellä olevan 3.3.3–3.3.4 kohdan vaatimusten noudattaminen varmistetaan tarkastamalla kaasupurkausvalonlähteet silmämääräisesti, tarkistamalla mitat ja tarvittaessa tekemällä testiasennus.

3.4   Testit

3.4.1   Kaasupurkausvalonlähteitä vanhennetaan liitteen 4 mukaisesti.

3.4.2   Kaikki näytteet testataan virranrajoittimen kanssa 2.2.2.4 kohdan mukaisesti.

3.4.3   Sähkömittaukset tehdään vähintään luokan 0,2 laitteilla (tarkkuus vähintään 0,2 prosenttia koko asteikosta).

3.5   Elektrodien, valokaaren ja raitojen sijainnit ja mitat

3.5.1   Elektrodien geometrisen sijainnin pitää olla asiaankuuluvan tietosivun mukainen. Liitteessä 5 esitetään esimerkkimenetelmä valokaaren ja elektrodien sijaintien mittaamiseen. Myös muita menetelmiä voidaan käyttää.

| 3.5.1.1 | Valonlähteen elektrodien sijainti ja mitat mitataan lasikuvun läpi ennen vanhentamisjaksoa kaasunpurkausvalonlähde sytyttämättömänä käyttäen optisia menetelmiä. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Valonlähteen elektrodien sijainti ja mitat mitataan lasikuvun läpi ennen vanhentamisjaksoa kaasunpurkausvalonlähde sytyttämättömänä käyttäen optisia menetelmiä.

3.5.2   Valokaaren muodon ja siirron on oltava asiaankuuluvan tietosivun vaatimusten mukaiset.

| 3.5.2.1 | Mittaus suoritetaan vanhentamisen jälkeen siten, että valonlähteeseen syötetään virta virranrajoittimesta testijännitteellä. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Mittaus suoritetaan vanhentamisen jälkeen siten, että valonlähteeseen syötetään virta virranrajoittimesta testijännitteellä.

3.5.3   Raitojen sijainnin ja mittojen on oltava asiaankuuluvan tietosivun vaatimusten mukaiset.

| 3.5.3.1 | Mittaus suoritetaan vanhentamisen jälkeen siten, että valonlähteeseen syötetään virta virranrajoittimesta testijännitteellä. |
| --- | --- |

3.5.3.1

Mittaus suoritetaan vanhentamisen jälkeen siten, että valonlähteeseen syötetään virta virranrajoittimesta testijännitteellä.

3.6   Sytytyksen, kirkastumisen ja lämpimänä uudelleensytytyksen ominaisuudet

3.6.1   Sytytys

Testattaessa liitteessä 4 määriteltyjen ehtojen mukaisesti kaasupurkausvalonlähteen on sytyttävä välittömästi ja pysyttävä toiminnassa.

3.6.2   Kirkastuminen

Mitattaessa liitteessä 4 määriteltyjen ehtojen mukaisesti kaasupurkausvalonlähteen säteilyn on täytettävä seuraavat ehdot:

| | Yhden sekunnin jälkeen: vähintään 25 prosenttia valovirran tavoitearvosta; |
| --- | --- |

Yhden sekunnin jälkeen: vähintään 25 prosenttia valovirran tavoitearvosta;

| | Neljän sekunnin jälkeen: vähintään 80 prosenttia valovirran tavoitearvosta; |
| --- | --- |

Neljän sekunnin jälkeen: vähintään 80 prosenttia valovirran tavoitearvosta;

Valovirran tavoitearvo asiaankuuluvalla tietosivulla ilmoitetun mukaisesti.

3.6.3   Uudelleensytytys lämpimänä

Testattaessa liitteessä 4 määriteltyjen ehtojen mukaisesti kaasupurkausvalonlähteen on sytyttävä uudelleen välittömästi sen oltua sammutettuna tietosivulla ilmoitetun ajan. Yhden sekunnin jälkeen valonlähteen on tuotettava vähintään 80 prosenttia valovirran tavoitearvostaan.

3.7   Sähkötekniset ominaisuudet

Mitattaessa liitteessä 4 määriteltyjen ehtojen mukaisesti valonlähteen jännitteen ja tehon on oltava asiaankuuluvalla tietosivulla annettujen rajojen sisällä.

3.8   Valovirta

Mitattaessa liitteessä 4 määriteltyjen ehtojen mukaisesti valovirran on oltava asiaankuuluvalla tietosivulla annettujen rajojen sisällä. Mikäli samaa tyyppiä edustaville valonlähteille on määritetty valkoinen ja vaaleankeltainen väri, tavoitearvo koskee valkoista valoa säteileviä valonlähteitä, kun taas vaaleankeltaista valoa säteilevien valonlähteiden valovirran on oltava vähintään 68 prosenttia määritetystä arvosta.

3.9   Väri

3.9.1   Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista tai vaaleankeltaista. CIE-värikoordinaatteina ilmoitettujen kolorimetristen ominaisuuksien on lisäksi oltava asiaankuuluvalla tietosivulla ilmoitettujen rajojen sisällä.

3.9.2   Tässä säännössä sovelletaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjassa annettuja määritelmiä säteilevän valon väristä, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

3.9.3   Väri mitataan liitteessä 4 olevassa 10 kohdassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti.

3.9.4   Kaasupurkausvalonlähteen punaisen värin vähimmäismäärän on täytettävä seuraava ehto:

Formula

missä

| Ee (λ) | [W/nm] | on säteilyvirran spektrijakauma; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | on spektrivalovoima; |
| λ | [nm] | on aallonpituus. |

Ee (λ)

[W/nm]

on säteilyvirran spektrijakauma;

V (λ)

[1]

on spektrivalovoima;

λ

[nm]

on aallonpituus.

Arvo lasketaan yhden nanometrin välein.

3.10   UV-säteily

Kaasupurkausvalonlähteen UV-säteilyn on täytettävä seuraava ehto:

Formula

missä

| S (λ) | [1] | on spektrinen painotusfunktio; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | on fotometrisen säteilyn ekvivalentti; |
| (Muiden symboleiden määritelmät 3.9.4 kohdassa.) |

S (λ)

[1]

on spektrinen painotusfunktio;

km = 683

[lm/W]

on fotometrisen säteilyn ekvivalentti;

(Muiden symboleiden määritelmät 3.9.4 kohdassa.)

Arvo lasketaan yhden nanometrin välein.

UV-säteily painotetaan seuraavassa taulukossa annettujen arvojen mukaisesti.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,000090 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,000090

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Valitut aallonpituudet ovat edustavia; muut arvot on interpoloitava.

Taulukon arvot ovat lähteestä ”IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation”.

3.11   Vakiokaasupurkausvalonlähteet

Vakiokaasupurkausvalonlähteiden on oltava tyyppihyväksyttävien valonlähteiden ja asiaankuuluvalla tietosivulla ilmoitettujen nimenomaisten vaatimusten mukaiset. Mikäli valonlähde on tyypiltään valkoista ja vaaleankeltaista valoa säteilevä, standardivalonlähteen on säteiltävä valkoista valoa.

4.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

4.1   Tämän säännön nojalla hyväksytyt kaasupurkausvalonlähteet on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia ja täyttävät siten edellä 3 kohdassa ja tämän säännön liitteissä 1 ja 3 vahvistetut merkintävaatimukset ja tekniset vaatimukset.

4.2   Tuotantoa on valvottava asianmukaisella tavalla 4.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi.

4.3   Hyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti

| 4.3.1 | varmistettava, että tuotteelle on olemassa tehokkaat laadunvalvontamenetelmät; |
| --- | --- |

4.3.1

varmistettava, että tuotteelle on olemassa tehokkaat laadunvalvontamenetelmät;

| 4.3.2 | voitava käyttää valvontalaitteita, jotka ovat tarpeen kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi; |
| --- | --- |

4.3.2

voitava käyttää valvontalaitteita, jotka ovat tarpeen kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi;

| 4.3.3 | varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että niihin liittyvät asiakirjat säilytetään hallinnollisen yksikön määrittelemän kauden ajan; |
| --- | --- |

4.3.3

varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että niihin liittyvät asiakirjat säilytetään hallinnollisen yksikön määrittelemän kauden ajan;

| 4.3.4 | analysoitava kunkin testityypin tulokset liitteessä 7 vahvistettujen perusteiden valossa tuotteen ominaisuuksien tasalaatuisuuden tarkistamiseksi ja varmistamiseksi, ottaen huomioon teolliselle tuotannolle sallitun vaihteluvaran; |
| --- | --- |

4.3.4

analysoitava kunkin testityypin tulokset liitteessä 7 vahvistettujen perusteiden valossa tuotteen ominaisuuksien tasalaatuisuuden tarkistamiseksi ja varmistamiseksi, ottaen huomioon teolliselle tuotannolle sallitun vaihteluvaran;

| 4.3.5 | varmistettava, että kullekin kaasupurkausvalonlähdetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 6 määrätyt testit; |
| --- | --- |

4.3.5

varmistettava, että kullekin kaasupurkausvalonlähdetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 6 määrätyt testit;

| 4.3.6 | varmistettava, että jos jokin näytekappale ei ole asianomaisen testityypin vaatimusten mukainen, on otettava toinen näyte ja testattava se. On tehtävä kaikki vaadittava, jotta kyseinen tuotanto saataisiin jälleen vaatimustenmukaiseksi. |
| --- | --- |

4.3.6

varmistettava, että jos jokin näytekappale ei ole asianomaisen testityypin vaatimusten mukainen, on otettava toinen näyte ja testattava se. On tehtävä kaikki vaadittava, jotta kyseinen tuotanto saataisiin jälleen vaatimustenmukaiseksi.

4.4   Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenetelmät.

4.4.1   Kussakin tarkastuksessa testiä ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat on esitettävä vierailevalle tarkastajalle.

4.4.2   Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

4.4.3   Jos laatutaso ei vaikuta tyydyttävältä tai jos näyttää tarpeelliselta tarkistaa edellä olevan 4.2.2 kohdan mukaisten testien pätevyys, tarkastaja valitsee näytekappaleet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tekniselle tutkimuslaitokselle.

4.4.4   Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit. Kyseiset testit suoritetaan satunnaisnäytteille, jotka otetaan valmistajan toimitussitoumuksia häiritsemättä ja liitteen 8 perusteiden mukaisesti.

4.4.5   Toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä suorittamaan tarkastus joka toinen vuosi. Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin harkintansa mukaan poiketa tästä, mikäli se luottaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontajärjestelyjen tehokkuuteen. Jos saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikkiin tarpeellisiin toimiin ryhdytään tuotannon saamiseksi jälleen vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman nopeasti.

5.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

5.1   Kaasupurkausvalonlähteelle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset eivät täyty.

5.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

6.   TUOTANNON LOPETTAMISESTA

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn kaasupurkausvalonlähteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

7.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Vaaleankeltainen kupu tai lisätty ulompi vaaleankeltainen kupu, jonka tarkoituksena on ainoastaan muuttaa väriä mutta ei muita valkoista valoa tuottavan kaasupurkausvalonlähteen ominaisuuksia, ei muuta kaasupurkausvalonlähteen tyyppiä.

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjä 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksin), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Etelä-Korea 51, Malesia 52, Thaimaa 53, 54 ja 55 (antamatta), Montenegro 56, 57 (antamatta) ja Tunisia 58. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

---

LIITE 1

KAASUPURKAUSVALONLÄHTEITÄ KOSKEVAT TIETOSIVUT

Kaasupurkausvalonlähteiden luokat ja niitä vastaavat tietosivut:

| Valonlähdeluokka | Tietosivujen numerot |
| --- | --- |
| D1R | DxR/1–7 |
| D1S | DxS/1–6 |
| D2R | DxR/1–7 |
| D2S | DxS/1–6 |
| D3R | DxR/1–7 |
| D3S | DxS/1–6 |
| D4R | DxR/1–7 |
| D4S | DxS/1–6 |

Valonlähdeluokka

Tietosivujen numerot

D1R

DxR/1–7

D1S

DxS/1–6

D2R

DxR/1–7

D2S

DxS/1–6

D3R

DxR/1–7

D3S

DxS/1–6

D4R

DxR/1–7

D4S

DxS/1–6

Kaasupurkausvalonlähteiden tietosivut ja niiden järjestys tässä liitteessä:

| Tietosivujen numerot |
| --- |
| DxR/1–7 |
| DxS/1–6 |

Tietosivujen numerot

DxR/1–7

DxS/1–6

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/1

Piirrosten tarkoituksena on ainoastaan havainnollistaa kaasupurkausvalonlähteen tärkeimpiä mittoja (millimetreissä).

Kuva 1

Luokka D1R – Tyyppi, jossa on kaapelit – Kanta PK32d-3

Image

Kuva 2

Luokka D2R – Tyyppi, jossa on liitin – Kanta P32d-3

Image

| (1) | Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat. |
| --- | --- |

(1)

Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat.

| (2) | Katso tietosivu DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Katso tietosivu DxR/3.

| (3) | Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle ± 0,5 mm B-suunnassa ja alle + 1 mm/- 0,5 mm A-suunnassa vertailuakselin suhteen mitattuna 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta. |
| --- | --- |

(3)

Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle ± 0,5 mm B-suunnassa ja alle + 1 mm/- 0,5 mm A-suunnassa vertailuakselin suhteen mitattuna 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta.

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/2

Piirrosten tarkoituksena on ainoastaan havainnollistaa kaasupurkausvalonlähteen tärkeimpiä mittoja (millimetreissä).

Kuva 3

Luokka D3R – Tyyppi, jossa on sytytin – Kanta PK32d-6

Image

Kuva 4

Luokka D4R – Tyyppi, jossa on liitin – Kanta P32d-6

Image

| (1) | Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat. |
| --- | --- |

(1)

Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat.

| (2) | Katso tietosivu DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Katso tietosivu DxR/3.

| (3) | Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle ± 0,5 mm B-suunnassa ja alle + 1 mm/– 0,5 mm A-suunnassa vertailuakselin suhteen mitattuna 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta. |
| --- | --- |

(3)

Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle ± 0,5 mm B-suunnassa ja alle + 1 mm/– 0,5 mm A-suunnassa vertailuakselin suhteen mitattuna 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta.

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/3

Kuva 5

Vertailuakselin määritelmä
   (1)

Kantaa painetaan tähän suuntaan.

Image

Kuva 6

Lampun maksimiulkomitta
   (2)

Image

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/4

| Mitat | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| Elektrodien sijainti | Tietosivu DxR/5 |
| Valokaaren sijainti ja muoto | Tietosivu DxR/6 |
| Mustien raitojen sijainti | Tietosivu DxR/7 |
| α1 (3) | 45° ± 5° |
| α2 (4) | min. 45° |
| D1R: Kanta PK32d-3
  D2R: Kanta P32d-3
  D3R: Kanta PK32d-6
  D4R: Kanta P32d-6 | IEC-julkaisun 60061 (tietosivu 7004-111-3) mukaan |
| SÄHKÖISET JA FOTOMETRISET OMINAISUUDET |
| | D1R/D2R | D3R/D4R | D1R/D2R | D3R/D4R |
| Virranrajoittimen nimellisjännite | V | 12 (4) | 12 |
| Nimellisteho watteina | W | 35 | 35 |
| Testausjännite | V | 13,5 | 13,5 |
| Lampun jännite | Tavoite | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Sallitut poikkeamat | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Lampun teho watteina | Tavoite | W | 35 | 35 |
| Sallitut poikkeamat | ± 3 | ± 0,5 |
| Valovirta | Tavoite | lm | 2 800 | 2 800 |
| Sallitut poikkeamat | ± 450 | ± 150 |
| Värikoordinaatit valkoisella valolla | Tavoite | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Sallittu alue (5) | Rajat | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Leikkaus-pisteet | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Sammutusaika uudelleensytytyksessä lämpimänä | s | 10 | 10 |

Mitat

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

Elektrodien sijainti

Tietosivu DxR/5

Valokaaren sijainti ja muoto

Tietosivu DxR/6

Mustien raitojen sijainti

Tietosivu DxR/7

α1 (3)

45° ± 5°

α2 (4)

min. 45°

D1R: Kanta PK32d-3

D2R: Kanta P32d-3

D3R: Kanta PK32d-6

D4R: Kanta P32d-6

IEC-julkaisun 60061 (tietosivu 7004-111-3) mukaan

SÄHKÖISET JA FOTOMETRISET OMINAISUUDET

D1R/D2R

D3R/D4R

D1R/D2R

D3R/D4R

Virranrajoittimen nimellisjännite

V

12 (4)

12

Nimellisteho watteina

W

35

35

Testausjännite

V

13,5

13,5

Lampun jännite

Tavoite

V

85

42

85

42

Sallitut poikkeamat

± 17

± 9

± 8

± 4

Lampun teho watteina

Tavoite

W

35

35

Sallitut poikkeamat

± 3

± 0,5

Valovirta

Tavoite

lm

2 800

2 800

Sallitut poikkeamat

± 450

± 150

Värikoordinaatit valkoisella valolla

Tavoite

x = 0,375

y = 0,375

Sallittu alue (5)

Rajat

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Leikkaus-pisteet

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Sammutusaika uudelleensytytyksessä lämpimänä

s

10

10

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/5

Elektrodien sijainti

Tällä testillä määritetään, onko elektrodit sijoitettu oikein vertailuakseliin ja vertailutasoon nähden.

Image

Mittaussuunta: valonlähde sivulta ja ylhäältä katsottuna

| Mitta millimetreinä | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,5 | d + 0,2 |
| a2 | d + 0,7 | d + 0,35 |
| b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektrodin halkaisija
  d < 0,3 D1R:n ja D2R:n tapauksessa
  d < 0,4 D3R:n ja D4R:n tapauksessa |

Mitta millimetreinä

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

a1

d + 0,5

d + 0,2

a2

d + 0,7

d + 0,35

b1

0,4

0,15

b2

0,8

0,3

c

4,2

4,2

d = elektrodin halkaisija

d < 0,3 D1R:n ja D2R:n tapauksessa

d < 0,4 D3R:n ja D4R:n tapauksessa

Lähinnä vertailutasoa olevan elektrodin yläreunan on sijoituttava a1:n ja b1:n rajaamalle alueelle. Kauimpana vertailutasosta olevan elektrodin yläreunan on sijoituttava a2:n ja b2:n rajaamalle alueelle.

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/6

Valokaaren sijainti ja muoto

Tällä testillä määritetään valokaaren muoto ja terävyys sekä sen sijainti vertailuakselin ja -tason suhteen mittaamalla sen kaarevuus ja leviäminen keskileikkauksessa D ja mittaamalla hajavalon voimakkuudet vyöhykkeellä A ja viivojen B ja C kohdalla.

Image

Kun mitataan valotiheyden suhteellinen jakauma keskileikkauksessa D yllä olevan piirustuksen mukaisesti, maksimiarvon Lmax etäisyys vertailuakselista on r. Pisteiden, joiden valotiheys on 20 prosenttia arvosta Lmax, etäisyys on s, kuten alla olevassa piirustuksessa esitetään.

| Mitta millimetreinä | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| D1R/D2R | D3R/D4R |
| r | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,25 | 1,10 + 0,25/– 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Mitta millimetreinä

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

D1R/D2R

D3R/D4R

r

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,25

1,10 + 0,25/– 0,40

1,10 ± 0,25

Image

Kun mitataan valotiheyksiä mittaussuunnasta B tietosivun DxR/7 määritelmän mukaisesti liitteessä 5 kuvatulla järjestelyllä, käyttäen kuitenkin halkaisijaltaan 0,2M mm olevaa ympyränmuotoista kenttää, suhteellinen valotiheys ilmaistuna prosenttiosuutena arvosta Lmax (keskileikkauksessa D) on

| Vyöhyke A | ≤ 4,5 % | Line B | ≤ 15 % | Line C | ≤ 5,0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Vyöhyke A

≤ 4,5 %

Line B

≤ 15 %

Line C

≤ 5,0 %

Vyöhykkeen A alueen rajaavat musta päällys, ulompi kupu ja taso 24,5 mm:n etäisyydellä vertailutasosta.

Luokat D1R, D2R, D3R ja D4R Tietosivu DxR/7

Mustien raitojen sijainti

Tällä testillä määritetään, onko mustat raidat sijoitettu oikein vertailuakseliin ja vertailutasoon nähden.

Image

Kun mitataan valotiheyden jakaumaa keskileikkauksen kaaressa tietosivun DxR/6 mukaisesti sen jälkeen, kun valonlähde on käännetty siten, että musta raita peittää kaaren, mitatun valotiheyden on oltava ≤ 0,5 prosenttia arvosta Lmax.

Alueella, jonka rajaavat α1 ja α3, musta päällyste voidaan korvata millä tahansa keinolla, joka estää valon läpäisyn määritetyllä alueella.

| Mitat | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| α1 | 45° ± 5° |
| α3 | min. 70° |
| α4 | min. 65° |
| β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 | 25° ± 5° |
| f1/24, f2/24 (6) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,20 |
| f1/30 | f1/24 mv ± 0,15 (7) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30 | f2/24 mv ± 0,15 (7) | f2/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv – f2/24 mv | ± 0,3 max. | ± 0,2 max. |
| d | 9 ± 1 |

Mitat

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

α1

45° ± 5°

α3

min. 70°

α4

min. 65°

β1/24, β1/30, β2/24, β2/30

25° ± 5°

f1/24, f2/24 (6)

0,15 ± 0,25

0,15 ± 0,20

f1/30

f1/24 mv ± 0,15 (7)

f1/24 mv ± 0,1

f2/30

f2/24 mv ± 0,15 (7)

f2/24 mv ± 0,1

f1/24 mv – f2/24 mv

± 0,3 max.

± 0,2 max.

d

9 ± 1

Luokat D1S, D2S, D3S ja D4S Tietosivu DxS/1

Piirrosten tarkoituksena on ainoastaan havainnollistaa kaasupurkausvalonlähteen tärkeimpiä mittoja (millimetreissä)

Kuva 1

Luokka D1S – Tyyppi, jossa on kaapelit – Kanta PK32d-2

Image

Kuva 2

Luokka D2S – Tyyppi, jossa on liitin – Kanta P32d-2

Image

| (1) | Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat. |
| --- | --- |

(1)

Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat.

| (2) | Katso tietosivu DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Katso tietosivu DxS/3.

| (3) | Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle 1 mm suhteessa sisemmän kuvun keskipisteeseen mitattaessa 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta. |
| --- | --- |

(3)

Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle 1 mm suhteessa sisemmän kuvun keskipisteeseen mitattaessa 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta.

Luokat D1S, D2S, D3S ja D4S Tietosivu DxS/2

Piirrosten tarkoituksena on ainoastaan havainnollistaa kaasupurkausvalonlähteen tärkeimpiä mittoja (millimetreissä)

Kuva 3

Luokka D3S – Tyyppi, jossa on sytytin – Kanta PK32d-5

Image

Kuva 4

Luokka D4S – Tyyppi, jossa on liitin – Kanta P32d-5

Image

| (1) | Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat. |
| --- | --- |

(1)

Vertailutaso määritellään niiden kiinnikkeen pinnalla olevien paikkojen mukaan, joihin kannan renkaan kolme tukinastaa osuvat.

| (2) | Katso tietosivu DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Katso tietosivu DxS/3.

| (3) | Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle 1 mm suhteessa sisemmän kuvun keskipisteeseen mitattaessa 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta. |
| --- | --- |

(3)

Ulomman kuvun epäkeskisyyden on oltava alle 1 mm suhteessa sisemmän kuvun keskipisteeseen mitattaessa 27,1 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta.

Luokat D1S, D2S, D3S ja D4S Tietosivu DxS/3

Kuva 5

Vertailuakselin määritelmä
   (8)

Kantaa painetaan tähän suuntaan.

Image

Kuva 6

Lampun maksimiulkomitta
   (9)

Image

Luokat D1S, D2S, D3S ja D4S Tietosivu DxS/4

| Mitat | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| Elektrodien sijainti | Tietosivu DxS/5 |
| Valokaaren sijainti ja muoto | Tietosivu DxS/6 |
| α1, α2 (10) | min. 55° | min. 55° |
| D1S: Kanta PK32d-2
  D2S: Kanta P32d-2
  D3S: Kanta PK32d-5
  D4S: Kanta P32d-5 | IEC-julkaisun 60061 (tietosivu 7004-111-3) mukaan |
| SÄHKÖISET JA FOTOMETRISET OMINAISUUDET |
| | D1S/D2S | D3S/D4S | D1S/D2S | D3S/D4S |
| Virranrajoittimen nimellisjännite | V | 12 (11) | 12 |
| Nimellisteho watteina | W | 35 | 35 |
| Testausjännite | V | 13,5 | 13,5 |
| Lampun jännite | Tavoite | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Sallitut poikkeamat | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Lampun teho watteina | Tavoite | W | 35 | 35 |
| Sallitut poikkeamat | ± 3 | ± 0,5 |
| Valovirta | Tavoite | lm | 3 200 | 3 200 |
| Sallitut poikkeamat | ± 450 | ± 150 |
| Värikoordinaatit valkoisella valolla | Tavoite | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Sallittu alue (12) | Rajat | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Leikkauspisteet | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Sammutettuna uudelleensytytyksessä lämpimänä | s | 10 | 10 |

Mitat

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

Elektrodien sijainti

Tietosivu DxS/5

Valokaaren sijainti ja muoto

Tietosivu DxS/6

α1, α2 (10)

min. 55°

min. 55°

D1S: Kanta PK32d-2

D2S: Kanta P32d-2

D3S: Kanta PK32d-5

D4S: Kanta P32d-5

IEC-julkaisun 60061 (tietosivu 7004-111-3) mukaan

SÄHKÖISET JA FOTOMETRISET OMINAISUUDET

D1S/D2S

D3S/D4S

D1S/D2S

D3S/D4S

Virranrajoittimen nimellisjännite

V

12 (11)

12

Nimellisteho watteina

W

35

35

Testausjännite

V

13,5

13,5

Lampun jännite

Tavoite

V

85

42

85

42

Sallitut poikkeamat

± 17

± 9

± 8

± 4

Lampun teho watteina

Tavoite

W

35

35

Sallitut poikkeamat

± 3

± 0,5

Valovirta

Tavoite

lm

3 200

3 200

Sallitut poikkeamat

± 450

± 150

Värikoordinaatit valkoisella valolla

Tavoite

x = 0,375

y = 0,375

Sallittu alue (12)

Rajat

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Leikkauspisteet

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Sammutettuna uudelleensytytyksessä lämpimänä

s

10

10

Luokat D1S, D2S, D3S ja D4S Tietosivu DxS/5

Elektrodien sijainti

Tällä testillä määritetään, onko elektrodit sijoitettu oikein vertailuakseliin ja vertailutasoon nähden.

Image

Mittaussuunta: valonlähde sivulta ja ylhäältä katsottuna

| Mitta millimetreinä | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektrodin halkaisija
  d < 0,3 D1S:n ja D2S:n tapauksessa
  d < 0,4 D3S:n ja D4S:n tapauksessa |

Mitta millimetreinä

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

a1

d + 0,2

d + 0,1

a2

d + 0,5

d + 0,25

b1

0,3

0,15

b2

0,6

0,3

c

4,2

4,2

d = elektrodin halkaisija

d < 0,3 D1S:n ja D2S:n tapauksessa

d < 0,4 D3S:n ja D4S:n tapauksessa

Elektrodin lähinnä vertailutasoa olevan yläpuolen on sijoituttava a1:n ja b1:n rajaamalle alueelle. Elektrodin kauimpana vertailutasosta olevan yläpuolen on sijoituttava a2:n ja b2:n rajaamalle alueelle.

Luokat D1S, D2S, D3S ja D4S Tietosivu DxS/6

Valokaaren sijainti ja muoto

Tätä testiä käytetään silloin, kun määritetään valokaaren muoto ja sen sijainti vertailuakselin ja -tason suhteen mittaamalla sen kaarevuus ja leviäminen 27,1 mm:n etäisyydellä vertailutasosta olevan poikkileikkauksen kohdalla.

Valokaaren muoto annetaan vain esimerkkinä.

Mittaussuunta: valonlähde sivulta katsottuna

Image

Kun mitataan valotiheyden suhteellinen jakauma keskileikkauksessa yllä olevan piirustuksen mukaisesti, maksimiarvon on oltava etäisyyden r sisällä vertailuakselista. Kohdan, jolla valotiheys on 20 prosenttia maksimiarvosta, on oltava etäisyyden s sisällä.

| Mitta millimetreinä | Tuotantovalonlähteet | Standardivalonlähteet |
| --- | --- | --- |
| r | 0,50 ± 0,40 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Mitta millimetreinä

Tuotantovalonlähteet

Standardivalonlähteet

r

0,50 ± 0,40

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,40

1,10 ± 0,25

Image

---

(1)  Vertailuakseli on suorassa kulmassa vertailutasoon nähden, ja se leikkaa yhdensuuntaisten viivaparien leikkauspisteen kuvan 5 osoittamalla tavalla.

(2)  Lasikupu ja tukirakenteet eivät saa ylittää päällystä, kuten kuvassa 6 esitetään. Päällys on samankeskinen vertailuakselin kanssa.

(3)  Se osa lampun kuvusta, joka on kulmien ± 1 ja ± 2 välissä, on valoa säteilevä osa. Tämän osan on oltava muodoltaan niin yhdenmukainen kuin mahdollista, eikä siinä saa olla optisia vääristymiä. Tämä koskee kuvun koko ulkokehää kulmien ± 1 ja ± 2 välissä mustia raitoja lukuun ottamatta.

(4)  Virranrajoittimien käyttöjännite saattaa poiketa 12 voltista.

(5)  Ks. liite 4.

(6)  ”f1/...” tarkoittaa mittaa f1, joka mitataan vinoviivan jälkeen millimetreinä ilmoitetulta etäisyydeltä vertailutasosta.

(7)  ”.../24 mv” tarkoittaa 24 mm:n etäisyydeltä vertailutasosta mitattua arvoa.

(8)  Vertailuakseli on suorassa kulmassa vertailutasoon nähden, ja se leikkaa yhdensuuntaisten viivaparien leikkauspisteen kuvan 5 osoittamalla tavalla.

(9)  Lasikupu ja tukirakenteet eivät saa ylittää päällystä, kuten kuvassa 6 esitetään. Päällys on samankeskinen vertailuakselin kanssa.

(10)  Se osa lampun kuvusta, joka on kulmien ± 1 ja ± 2 välissä, on valoa säteilevä osa. Tämän osan on oltava muodoltaan niin yhdenmukainen kuin mahdollista, eikä siinä saa olla optisia vääristymiä. Tämä vaatimus pätee koko kuvun ulkokehään kulmien ± 1 ja ± 2 välisellä alueella.

(11)  Virranrajoittimien käyttöjännite saattaa poiketa 12 voltista.

(12)  Ks. liite 4.

---

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 3

ESIMERKKI HYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELUSTA

(katso 2.4.3 kohta)

Image

---

LIITE 4

SÄHKÖISTEN JA FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN MITTAUSMENETELMÄ

1.   Yleistä

Sytytystä, kirkastumista ja uudelleensytytystä testattaessa sekä sähköisiä ja fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa kaasupurkausvalonlähdettä on käytettävä vapaassa ilmassa ympäristön lämpötilan ollessa 25 ± 5 °C.

2.   Virranrajoitin

Kaikki testit ja mittaukset tehdään virranrajoittimen kanssa tämän säännön 2.2.2.4 kohdan mukaisesti. Sytytys- ja kirkastumistesteissä käytettävän virtalähteen on oltava riittävän laadukas tuottamaan vaadittava nopeasti kasvava suurvirtapulssi.

3.   Polttoasento

Polttoasento on vaakasuora ± 10 asteen tarkkuudella siten, että syöttölanka on alhaalla. Vanhentamis- ja testausasentojen on oltava täysin samat. Mikäli lamppua poltetaan vahingossa väärin sijoitettuna, se pitää vanhentaa uudelleen ennen mittausten alkua. Vanhentamisen ja mittauksen aikana mitään sähköä johtavaa esinettä ei saa tuoda sylinterinmuotoiselle alueelle, jonka halkaisija on 32 mm ja pituus 60 mm ja joka on samankeskinen vertailuakselin kanssa ja symmetrinen valokaaren kanssa. Lisäksi on vältettävä satunnaisia magneettikenttiä.

4.   Vanhentaminen

Kaikki testit on suoritettava valonlähteillä, joita on vanhennettu vähintään 15 syklin verran käyttäen seuraavanlaista kytkentäsykliä: 45 minuuttia päällä, 15 sekuntia sammutettuna, 5 minuuttia päällä, 10 minuuttia sammutettuna.

5.   Syöttöjännite

Kaikki testit on suoritettava käyttäen asiaankuuluvalla tietosivulla ilmoitettua testausjännitettä.

6.   Sytytystesti

Sytytystesti suoritetaan valonlähteillä, joita ei ole vanhennettu ja jotka ovat olleet sammutettuina vähintään 24 tuntia ennen testiä.

7.   Kirkastumistesti

Kirkastumistesti suoritetaan valonlähteillä, joita ei ole käytetty vähintään yhteen tuntiin ennen testiä.

8.   Uudelleensyttymistesti lämpimänä

Valonlähde sytytetään ja sitä käytetään virranrajoittimen kanssa testausjännitteellä 15 minuutin ajan. Tämän jälkeen virranrajoittimen käyttöjännite kytketään pois asiaankuuluvalla tietosivulla ilmoitetuksi sammutusajaksi, minkä jälkeen se kytketään takaisin päälle.

9.   Sähköinen ja fotometrinen testi

Ennen mittauksia valonlähteen annetaan tasaantua 15 minuutin ajan.

10.   Väri

Valonlähteen väri mitataan kokoavan pallopinnan sisällä käyttäen mittausjärjestelmää, joka ilmoittaa vastaanotetun valon CIE-värikoordinaatit ± 0,002:n tarkkuudella. Seuraavassa kuvassa esitetään valkoisen värin sallittu alue sekä rajoitettu sallittu alue kaasupurkausvalonlähteille D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R ja D4S.

Image

---

LIITE 5

kaaren sijainnin ja muodon sekä elektrodien sijainnin mittauksessa käytettävä optinen testausjärjestely (1)

Kaasupurkausvalonlähde asetetaan seuraavien kuvien mukaisesti:

| | tietosivun DxR/1 tai tietosivun DxS/1 kuva 1 tai kuva 2; |
| --- | --- |

tietosivun DxR/1 tai tietosivun DxS/1 kuva 1 tai kuva 2;

| | tietosivun DxR/2 tai tietosivun DxS/2 kuva 3 tai kuva 4. |
| --- | --- |

tietosivun DxR/2 tai tietosivun DxS/2 kuva 3 tai kuva 4.

Image

Optinen järjestelmä heijastaa todellisen kuvan A' kaaresta A heijastuspinnalle mieluiten suurennoksella M = s'/s = 20. Optisen järjestelmän on oltava aplanaattinen ja akromaattinen. Optisen järjestelmän polttovälillä f himmennin d tuottaa projektion kaaresta lähes yhdensuuntaisilla havainnointisuunnilla. Jotta puolen divergenssin kulma ei olisi suurempi kuin μ = 0,5°, himmentimen halkaisija suhteessa optisen järjestelmän polttoväliin ei saa olla suurempi kuin d = 2f tan(μ). Optisen järjestelmän aktiivinen halkaisija ei saa olla suurempi kuin

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2 (c, b1 ja b2 ilmoitetaan tietosivulla DxS/5, ja vastaavasti tietosivulla DxR/5).

Heijastuspinnalla oleva mitta-asteikko mahdollistaa elektrodien sijainnin mittaamisen. Järjestelmä voidaan kalibroida käyttämällä erillistä yhdensuuntaisen säteen heijastavaa projektoria yhdessä mittarin kanssa, jonka varjo heijastetaan heijastuspinnalle. Mittari näyttää vertailuakselin ja vertailutason kanssa yhdensuuntaisen tason, joka on e mm:n etäisyydellä siitä (e = 27,1 luokkien D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R ja D4S osalta).

Heijastuspinnan tasoon on kiinnitettävä vastaanotin, jota voidaan liikuttaa pystysuunnassa pitkin linjaa, joka vastaa tasoa etäisyydellä e kaasupurkausvalonlähteen vertailutasosta.

Vastaanottimen suhteellisen spektriherkkyyden on oltava sama kuin ihmissilmän. Vastaanottimen koko ei saa olla suurempi kuin 0,2 M mm vaakasuunnassa eikä suurempi kuin 0,025 M mm pystysuunnassa (M = suurennus). Mittavan liikkeen vaihteluvälin on oltava sellainen, että valokaaren kaarevuus r ja valokaaren leviäminen s voidaan mitata.

---

(1)  Tämä menetelmä on esimerkinomainen; mitä tahansa menetelmää, jolla saavutetaan vastaava mittaustarkkuus, voidaan käyttää.

---

LIITE 6

Valmistajan laatumenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

Vaatimustenmukaisuutta koskevien fotometristen (mukaan luettuna UV-säteily), geometristen, silmämääräisesti määriteltävien ja sähköteknisten edellytysten katsotaan täyttyvän, jos mittauksissa pysytään sarjavalmisteisille kaasupurkausvalonlähteille liitteen 1 asiaankuuluvalla tietosivulla mainittujen toleranssien rajoissa.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Valmistajan tai hyväksyntämerkin haltijan on tehtävä jokaiselle kaasupurkausvalonlähdetyypille tämän säännön määräysten mukaiset testit soveltuvin väliajoin.

2.1   Testien luonne

Näiden vaatimusten noudattamista koskevissa testeissä mitataan tuotteiden fotometrisiä, geometrisiä ja optisia ominaisuuksia.

2.2   Testimenetelmät

| 2.2.1 | Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 2.2.2 | Edellä olevan 2.2.1 kohdan soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja sitä, että testilaite vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamia mittauksia. |
| --- | --- |

2.2.2

Edellä olevan 2.2.1 kohdan soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja sitä, että testilaite vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamia mittauksia.

2.3   Näytteenotto

Kaasupurkausvalonlähdenäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien kaasupurkausvalonlähteiden sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

2.4   Tarkastettavat ja kirjattavat ominaisuudet

Kaasupurkausvalonlähteet tarkastetaan ja testitulokset kirjataan liitteen 7 taulukossa 1 lueteltujen ominaisuuksien ryhmittelyn mukaan.

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan tai hyväksynnän haltijan on tehtävä testituloksista tilastollinen tutkimus tämän säännön 4.1 kohdassa asetettujen tuotteiden vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten noudattamiseksi.

Vaatimustenmukaisuus toteutuu, jos vaatimustenvastaisuuksien hyväksyttävä taso ei ylity liitteen 7 taulukossa 1 määritellyissä ominaisuusryhmissä. Tämä merkitsee sitä, että niiden kaasupurkausvalonlähteiden määrä, jotka eivät noudata kaasupurkausvalonlähteiden jotakin ominaisuusryhmää koskevaa vaatimusta, ei saa ylittää liitteen 7 taulukoissa 2, 3 tai 4 asetettua määrällistä rajaa.

Huomautus: Jokaista yksittäistä kaasupurkausvalonlähteitä koskevaa vaatimusta pidetään ominaisuutena.

---

LIITE 7

Näytteenotto ja valmistajan testitulosten vaatimustenmukaisuustasot

Taulukko 1

Ominaisuudet

| Ominaisuusryhmä | Eri kaasupurkausvalonlähdetyyppejä koskevien testitulosten ryhmittely (1) | 12 kuukauden välein otettavan näytteen vähimmäismäärä ryhmää (1) kohden | Vaatimustenvastaisuuksien hyväksyttävä taso ominaisuusryhmittäin (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Merkinnät, luettavuus ja pysyvyys | Kaikki tyypit, joilla on samat ulkomitat | 315 | 1 |
| Kuvun laatu | Kaikki tyypit, joilla on sama kupu | 315 | 1 |
| Ulkomitat (lukuun ottamatta kantaa) | Kaikki saman luokan tyypit | 315 | 1 |
| Valokaaren ja raitojen sijainnit ja mitat | Kaikki saman luokan tyypit | 200 | 6,5 |
| Sytytys, kirkastuminen ja lämpimänä uudelleensytytys | Kaikki saman luokan tyypit | 200 | 1 |
| Lampun jännite ja teho watteina | Kaikki saman luokan tyypit | 200 | 1 |
| Valovirta, väri ja
  UV-säteily | Kaikki saman luokan tyypit | 200 | 1 |

Ominaisuusryhmä

Eri kaasupurkausvalonlähdetyyppejä koskevien testitulosten ryhmittely (1)

12 kuukauden välein otettavan näytteen vähimmäismäärä ryhmää (1) kohden

Vaatimustenvastaisuuksien hyväksyttävä taso ominaisuusryhmittäin (%)

Merkinnät, luettavuus ja pysyvyys

Kaikki tyypit, joilla on samat ulkomitat

315

1

Kuvun laatu

Kaikki tyypit, joilla on sama kupu

315

1

Ulkomitat (lukuun ottamatta kantaa)

Kaikki saman luokan tyypit

315

1

Valokaaren ja raitojen sijainnit ja mitat

Kaikki saman luokan tyypit

200

6,5

Sytytys, kirkastuminen ja lämpimänä uudelleensytytys

Kaikki saman luokan tyypit

200

1

Lampun jännite ja teho watteina

Kaikki saman luokan tyypit

200

1

Valovirta, väri ja

UV-säteily

Kaikki saman luokan tyypit

200

1

Kunkin ominaisuusryhmän testitulosten lukumääriin perustuvat hyväksyttävyysrajat ilmoitetaan taulukossa 2 enimmäismäärinä, joihin asti vaatimustenvastaiset tapaukset sallitaan. Rajat perustuvat hyväksyttävyysrajaan, joka on 1 prosentti vaatimustenvastaisuuksia, kun hyväksyttävyystodennäköisyys on vähintään 0,95

Taulukko 2

| Testitulosten lukumäärä kutakin ominaisuutta kohden | Määrälliset hyväksyttävyysrajat |
| --- | --- |
| –200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991–1 060 | 18 |
| 1 061–1 125 | 19 |
| 1 126–1 190 | 20 |
| 1 191–1 249 | 21 |

Testitulosten lukumäärä kutakin ominaisuutta kohden

Määrälliset hyväksyttävyysrajat

–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991–1 060

18

1 061–1 125

19

1 126–1 190

20

1 191–1 249

21

Kunkin ominaisuusryhmän testitulosten lukumääriin perustuvat hyväksyttävyysrajat luetellaan taulukossa 3 enimmäismäärinä, joihin asti vaatimustenvastaiset tapaukset sallitaan. Rajat perustuvat hyväksyttävyysrajaan, joka on 6,5 prosenttia vaatimustenvastaisuuksia, kun hyväksyttävyystodennäköisyys on vähintään 0,95.

Taulukko 3

| Lamppujen lukumäärä testituloksissa | Hyväksyttävyysraja |
| --- | --- |
| –200 | 21 |
| 201–213 | 22 |
| 214–227 | 23 |
| 228–240 | 24 |
| 241–254 | 25 |
| 255–268 | 26 |
| 269–281 | 27 |
| 282–295 | 28 |
| 296–308 | 29 |
| 309–322 | 30 |
| 323–336 | 31 |
| 337–349 | 32 |
| 350–363 | 33 |
| 364–376 | 34 |
| 377–390 | 35 |
| 391–404 | 36 |
| 405–417 | 37 |
| 418–431 | 38 |
| 432–444 | 39 |
| 445–458 | 40 |
| 459–472 | 41 |
| 473–485 | 42 |
| 486–499 | 43 |
| 500–512 | 44 |
| 513–526 | 45 |
| 527–540 | 46 |
| 541–553 | 47 |
| 554–567 | 48 |
| 568–580 | 49 |
| 581–594 | 50 |
| 595–608 | 51 |
| 609–621 | 52 |
| 622–635 | 53 |
| 636–648 | 54 |
| 649–662 | 55 |
| 663–676 | 56 |
| 677–689 | 57 |
| 690–703 | 58 |
| 704–716 | 59 |
| 717–730 | 60 |
| 731–744 | 61 |
| 745–757 | 62 |
| 758–771 | 63 |
| 772–784 | 64 |
| 785–798 | 65 |
| 799–812 | 66 |
| 813–825 | 67 |
| 826–839 | 68 |
| 840–852 | 69 |
| 853–866 | 70 |
| 867–880 | 71 |
| 881–893 | 72 |
| 894–907 | 73 |
| 908–920 | 74 |
| 921–934 | 75 |
| 935–948 | 76 |
| 949–961 | 77 |
| 962–975 | 78 |
| 976–988 | 79 |
| 989–1 002 | 80 |
| 1 003–1 016 | 81 |
| 1 017–1 029 | 82 |
| 1 030–1 043 | 83 |
| 1 044–1 056 | 84 |
| 1 057–1 070 | 85 |
| 1 071–1 084 | 86 |
| 1 085–1 097 | 87 |
| 1 098–1 111 | 88 |
| 1 112–1 124 | 89 |
| 1 125–1 138 | 90 |
| 1 139–1 152 | 91 |
| 1 153–1 165 | 92 |
| 1 166–1 179 | 93 |
| 1 180–1 192 | 94 |
| 1 193–1 206 | 95 |
| 1 207–1 220 | 96 |
| 1 221–1 233 | 97 |
| 1 234–1 249 | 98 |

Lamppujen lukumäärä testituloksissa

Hyväksyttävyysraja

–200

21

201–213

22

214–227

23

228–240

24

241–254

25

255–268

26

269–281

27

282–295

28

296–308

29

309–322

30

323–336

31

337–349

32

350–363

33

364–376

34

377–390

35

391–404

36

405–417

37

418–431

38

432–444

39

445–458

40

459–472

41

473–485

42

486–499

43

500–512

44

513–526

45

527–540

46

541–553

47

554–567

48

568–580

49

581–594

50

595–608

51

609–621

52

622–635

53

636–648

54

649–662

55

663–676

56

677–689

57

690–703

58

704–716

59

717–730

60

731–744

61

745–757

62

758–771

63

772–784

64

785–798

65

799–812

66

813–825

67

826–839

68

840–852

69

853–866

70

867–880

71

881–893

72

894–907

73

908–920

74

921–934

75

935–948

76

949–961

77

962–975

78

976–988

79

989–1 002

80

1 003–1 016

81

1 017–1 029

82

1 030–1 043

83

1 044–1 056

84

1 057–1 070

85

1 071–1 084

86

1 085–1 097

87

1 098–1 111

88

1 112–1 124

89

1 125–1 138

90

1 139–1 152

91

1 153–1 165

92

1 166–1 179

93

1 180–1 192

94

1 193–1 206

95

1 207–1 220

96

1 221–1 233

97

1 234–1 249

98

Kunkin ominaisuusryhmän testitulosten lukumääriin perustuvat hyväksyttävyysrajat luetellaan taulukossa 4 tulosten prosenttiosuutena, kun hyväksyttävyystodennäköisyys on vähintään 0,95.

Taulukko 4

| Testitulosten lukumäärä kutakin ominaisuutta kohden | Hyväksyttävyysrajat tulosten prosenttiosuutena
  Vaatimustenvastaisten tapausten 1 prosentin hyväksyttävyysraja | Hyväksyttävyysraja tulosten prosenttiosuutena
  Vaatimustenvastaisten tapausten 6,5 prosentin hyväksyttävyysraja |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Testitulosten lukumäärä kutakin ominaisuutta kohden

Hyväksyttävyysrajat tulosten prosenttiosuutena

Vaatimustenvastaisten tapausten 1 prosentin hyväksyttävyysraja

Hyväksyttävyysraja tulosten prosenttiosuutena

Vaatimustenvastaisten tapausten 6,5 prosentin hyväksyttävyysraja

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Arvioinnin kohteena ovat yleensä yksittäisten tehtaiden sarjatuotantona valmistetut kaasupurkausvalonlähteet. Valmistaja voi koota samaan ryhmään tuloksia, jotka koskevat eri tehtaissa valmistettua samaa tyyppiä, mikäli tehtaissa noudatetaan samaa laatujärjestelmää ja laadunhallintaa.

---

LIITE 8

TARKASTAJAN TEKEMÄÄ NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

| 1. | Vaatimustenmukaisuutta koskevien fotometristen (mukaan luettuna UV-säteily), geometristen, silmämääräisesti määriteltävien ja sähköteknisten edellytysten katsotaan täyttyvän, jos mittauksissa pysytään sarjavalmisteisille kaasupurkausvalonlähteille liitteen 1 asiaankuuluvalla tietosivulla mainittujen toleranssien rajoissa |
| --- | --- |

1.

Vaatimustenmukaisuutta koskevien fotometristen (mukaan luettuna UV-säteily), geometristen, silmämääräisesti määriteltävien ja sähköteknisten edellytysten katsotaan täyttyvän, jos mittauksissa pysytään sarjavalmisteisille kaasupurkausvalonlähteille liitteen 1 asiaankuuluvalla tietosivulla mainittujen toleranssien rajoissa

| 2. | Sarjavalmisteisten kaasupurkausvalonlähteiden vaatimustenmukaisuutta ei voida kiistää, jos tulokset ovat tämän liitteen 5 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

2.

Sarjavalmisteisten kaasupurkausvalonlähteiden vaatimustenmukaisuutta ei voida kiistää, jos tulokset ovat tämän liitteen 5 kohdan mukaisia.

| 3. | Vaatimustenmukaisuus voidaan kyseenalaistaa ja valmistajaa voidaan pyytää varmistamaan tuotannon vaatimustenmukaisuus, jos tulokset eivät ole tämän liitteen 5 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

3.

Vaatimustenmukaisuus voidaan kyseenalaistaa ja valmistajaa voidaan pyytää varmistamaan tuotannon vaatimustenmukaisuus, jos tulokset eivät ole tämän liitteen 5 kohdan mukaisia.

| 4. | Jos tämän liitteen 3 kohtaa sovelletaan, on otettava kahden kuukauden kuluessa toinen 250 kaasupurkausvalonlähteen näyte, joka on valittu satunnaisesti hiljattain valmistuneesta tuotantoerästä. |
| --- | --- |

4.

Jos tämän liitteen 3 kohtaa sovelletaan, on otettava kahden kuukauden kuluessa toinen 250 kaasupurkausvalonlähteen näyte, joka on valittu satunnaisesti hiljattain valmistuneesta tuotantoerästä.

| 5. | Vaatimustenmukaisuuden hyväksynnästä tai hylkäämisestä päätetään taulukossa 1 esitettyjen arvojen perusteella. Kaasupurkausvalonlähteiden on oltava kunkin ominaisuusryhmän osalta joko hyväksyttyjä tai hylättyjä taulukon 1 arvojen nojalla (1).

  Taulukko 1










  Otos | 1 prosenttia (2) | 6,5 prosenttia (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hyväksytään | Hylätään | Hyväksytään | Hylätään |
| Ensimmäisen näytteen koko: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Jos vaatimustenvastaisten yksiköiden määrä on yli 2 (11) ja alle 5 (16), otetaan toinen 125 kappaleen näyte ja arvioidaan kaikki 250 kappaletta | 6 | 7 | 26 | 27 |

5.

Vaatimustenmukaisuuden hyväksynnästä tai hylkäämisestä päätetään taulukossa 1 esitettyjen arvojen perusteella. Kaasupurkausvalonlähteiden on oltava kunkin ominaisuusryhmän osalta joko hyväksyttyjä tai hylättyjä taulukon 1 arvojen nojalla (1).

Taulukko 1

Otos

1 prosenttia (2)

6,5 prosenttia (2)

Hyväksytään

Hylätään

Hyväksytään

Hylätään

Ensimmäisen näytteen koko: 125

2

5

11

16

Jos vaatimustenvastaisten yksiköiden määrä on yli 2 (11) ja alle 5 (16), otetaan toinen 125 kappaleen näyte ja arvioidaan kaikki 250 kappaletta

6

7

26

27

---

(1)  Ehdotetussa järjestelmässä arvioidaan kaasupurkausvalonlähteiden vaatimustenmukaisuutta vaatimustenvastaisten tapausten 1 prosentin ja 6,5 prosentin hyväksyttävyysrajan perusteella, ja se perustuu IEC-julkaisun 60410 mukaiseen normaalitarkastuksen kaksinkertaiseen näytteenottotaulukkoon ”Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes”.

(2)  Kaasupurkausvalonlähteet tarkastetaan ja testitulokset kirjataan liitteen 7 taulukossa 1 esitettyjen ominaisuuksien ryhmittelyn mukaan.

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/181

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 116 — Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä laitteita koskevat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Säännön alkuperäisen version täydennys 2 – Voimaantulopäivä: 15. lokakuuta 2008

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät: Yleistä |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | I OSA: LUOKAN M1 JA N1 AJONEUVON HYVÄKSYMINEN LUVATTOMAN KÄYTÖN ESTÄVIEN LAITTEIDEN OSALTA |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Määritelmät |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Luvattoman käytön estävät sähkömekaaniset ja elektroniset laitteet |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | II OSA: AJONEUVON HÄLYTYSJÄRJESTELMIEN HYVÄKSYNTÄ |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Määritelmät |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Toimintaparametrit ja testausolosuhteet |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ohjeet |
| --- | --- |

6.5.

| 7. | III OSA: AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN HÄLYTYSJÄRJESTELMÄN OSALTA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Määritelmät |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Testausolosuhteet |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Ohjeet |
| --- | --- |

7.5.

| 8. | IV OSA: AJONESTOLAITTEIDEN HYVÄKSYMINEN JA AJONEUVON HYVÄKSYMINEN AJONESTOLAITTEIDEN OSALTA |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Määritelmät |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Toimintaparametrit ja testausolosuhteet |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Ohjeet |
| --- | --- |

8.5.

| 9. | Tyyppimuutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

10.

| 11. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

LIITTEET

| Liite 1 — | Ilmoituslomake: |
| --- | --- |

Liite 1 —

| Osa 1 | Ajoneuvotyypin ECE-tyyppihyväksyntä luvattoman käytön estävien laitteiden osalta säännön no 166 kohdan 5, 7 ja 8 mukaisesti |
| --- | --- |

Osa 1

| Osa 2 | Hälytysjärjestelmää osana koskeva ECE-tyyppihyväksyntä säännön nro 116 6 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

Osa 2

| Osa 3 | Ajonestolaitetta osana koskeva ECE-tyyppihyväksyntä säännön nro 116 8 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

Osa 3

| Liite 2 — | Ilmoitus hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta, tuotannon lopettamisesta: |
| --- | --- |

Liite 2 —

| Osa 1 | Ajoneuvotyyppi luvattoman käytön estävien laitteiden osalta säännön nro 116 mukaisesti |
| --- | --- |

Osa 1

| Osa 2: | Osatyyppi hälytysjärjestelmänä säännön nro 116 mukaisesti |
| --- | --- |

Osa 2:

| Osa 3: | Osatyyppi ajonestolaitteena säännön nro 116 mukaisesti |
| --- | --- |

Osa 3:

| Liite 3 — | Hyväksyntämerkkien asettelut |
| --- | --- |

Liite 3 —

| Liite 4 — | Osa 1 | : | Luvattoman käytön estävien, ohjaukseen vaikuttavien laitteiden kestävyyden testausmenettely |
| --- | --- | --- | --- |
| Osa 2 | : | Vääntömomentin rajoituslaitteella toimivien, ohjaukseen vaikuttavien luvattoman käytön estävien laitteiden testausmenettely |

Liite 4 —

Osa 1

:

Luvattoman käytön estävien, ohjaukseen vaikuttavien laitteiden kestävyyden testausmenettely

Osa 2

:

Vääntömomentin rajoituslaitteella toimivien, ohjaukseen vaikuttavien luvattoman käytön estävien laitteiden testausmenettely

| Liite 5 — | (Varattu) |
| --- | --- |

Liite 5 —

| Liite 6 — | Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli |
| --- | --- |

Liite 6 —

| Liite 7 — | Asennustodistuksen malli |
| --- | --- |

Liite 7 —

| Liite 8 — | Matkustamon suojajärjestelmiä koskeva testi |
| --- | --- |

Liite 8 —

| Liite 9 — | Sähkömagneettinen yhteensopivuus |
| --- | --- |

Liite 9 —

| Liite 10 — | Mekaanisella avaimella toimivien kytkimien vaatimukset |
| --- | --- |

Liite 10 —

1.   SOVELTAMISALA

Tämän säännön soveltamisalaan kuuluvat seuraavat:

| 1.1 | I OSA - Luokkien M1 ja N1 (1) ajoneuvojen hyväksyminen niiden luvattoman käytön estävien laitteiden osalta. |
| --- | --- |

1.1

I OSA - Luokkien M1 ja N1 (1) ajoneuvojen hyväksyminen niiden luvattoman käytön estävien laitteiden osalta.

| 1.2 | II OSA – Luokan M1 ajoneuvoihin ja niihin luokan N1 ajoneuvoihin, joiden enimmäismassa on korkeintaan kaksi tonnia, pysyvästi asennettaviksi tarkoitettujen ajoneuvojen hälytysjärjestelmien hyväksyminen (1). |
| --- | --- |

1.2

II OSA – Luokan M1 ajoneuvoihin ja niihin luokan N1 ajoneuvoihin, joiden enimmäismassa on korkeintaan kaksi tonnia, pysyvästi asennettaviksi tarkoitettujen ajoneuvojen hälytysjärjestelmien hyväksyminen (1).

| 1.3 | III OSA – Luokan M1 ajoneuvojen ja niiden luokan N1 ajoneuvojen hyväksyminen, joiden enimmäismassa on korkeintaan kaksi tonnia, kyseisten ajoneuvojen hälytysjärjestelmien osalta (2). |
| --- | --- |

1.3

III OSA – Luokan M1 ajoneuvojen ja niiden luokan N1 ajoneuvojen hyväksyminen, joiden enimmäismassa on korkeintaan kaksi tonnia, kyseisten ajoneuvojen hälytysjärjestelmien osalta (2).

| 1.4 | IV OSA – Ajonestolaitteiden ja luokan M1 ajoneuvojen hyväksyminen sekä niiden luokan N1 ajoneuvojen, joiden enimmäismassa on korkeintaan kaksi tonnia, hyväksyminen ajonestolaitteiden osalta. (1)
   (2) |
| --- | --- |

1.4

IV OSA – Ajonestolaitteiden ja luokan M1 ajoneuvojen hyväksyminen sekä niiden luokan N1 ajoneuvojen, joiden enimmäismassa on korkeintaan kaksi tonnia, hyväksyminen ajonestolaitteiden osalta. (1)
   (2)

| 1.5 | I osassa määriteltyjen laitteiden asentaminen muiden luokkien ajoneuvoihin on valinnaista, mutta kaikkien asennettujen laitteiden on oltava tämän säännön kaikkien soveltuvien määräysten mukaisia. |
| --- | --- |

1.5

I osassa määriteltyjen laitteiden asentaminen muiden luokkien ajoneuvoihin on valinnaista, mutta kaikkien asennettujen laitteiden on oltava tämän säännön kaikkien soveltuvien määräysten mukaisia.

| 1.6 | Osassa III ja IV määriteltyjen laitteiden asentaminen muiden luokkien ajoneuvoihin tai N1 luokan ajoneuvoihin, joiden enimmäismassa on suurempi kuin kaksi tonnia, on valinnaista, mutta kaikkien tällaisten asennettujen laitteiden on oltava tämän säännön kaikkien soveltuvien määräysten mukaisia. |
| --- | --- |

1.6

Osassa III ja IV määriteltyjen laitteiden asentaminen muiden luokkien ajoneuvoihin tai N1 luokan ajoneuvoihin, joiden enimmäismassa on suurempi kuin kaksi tonnia, on valinnaista, mutta kaikkien tällaisten asennettujen laitteiden on oltava tämän säännön kaikkien soveltuvien määräysten mukaisia.

| 1.7 | Valmistajan pyynnöstä sopimuspuolet voivat hyväksyä osien I–IV mukaisesti muiden luokkien ajoneuvoja ja näihin ajoneuvoihin asennettavia laitteita. |
| --- | --- |

1.7

Valmistajan pyynnöstä sopimuspuolet voivat hyväksyä osien I–IV mukaisesti muiden luokkien ajoneuvoja ja näihin ajoneuvoihin asennettavia laitteita.

| 1.8 | Kun tämä sääntö tulee voimaan, sopimuspuolten on ilmoitettava, mitkä säännön osat ne aikovat ottaa käyttöön alueellaan kutakin ajoneuvoluokkaa varten. (3) |
| --- | --- |

1.8

Kun tämä sääntö tulee voimaan, sopimuspuolten on ilmoitettava, mitkä säännön osat ne aikovat ottaa käyttöön alueellaan kutakin ajoneuvoluokkaa varten. (3)

2.   MÄÄRITELMÄT: YLEISTÄ

| 2.1 | ’Valmistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai organisaatiota, joka on hyväksynnän myöntävään viranomaiseen nähden vastuussa kaikista tyyppihyväksyntään liittyvistä seikoista sekä sen varmistamisesta, että tuotanto on vaatimustenmukaista. Kyseisen henkilön tai organisaation ei välttämättä tarvitse osallistua hyväksymisen kohteena olevan ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikkiin rakennusvaiheisiin. |
| --- | --- |

2.1

’Valmistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai organisaatiota, joka on hyväksynnän myöntävään viranomaiseen nähden vastuussa kaikista tyyppihyväksyntään liittyvistä seikoista sekä sen varmistamisesta, että tuotanto on vaatimustenmukaista. Kyseisen henkilön tai organisaation ei välttämättä tarvitse osallistua hyväksymisen kohteena olevan ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikkiin rakennusvaiheisiin.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Valmistajan on haettava ajoneuvo- tai osatyypin hyväksyntää tämän säännön osalta. |
| --- | --- |

3.1

Valmistajan on haettava ajoneuvo- tai osatyypin hyväksyntää tämän säännön osalta.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä asiakirja, joka on liitteen 1 osassa 1, 2 tai 3 annetun mallin mukainen. |
| --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä asiakirja, joka on liitteen 1 osassa 1, 2 tai 3 annetun mallin mukainen.

| 3.3 | Tyyppihyväksyttävä(t) ajoneuvo(t) tai osa(t) toimitetaan tutkimuslaitokselle, joka vastaa hyväksyntätesteistä. |
| --- | --- |

3.3

Tyyppihyväksyttävä(t) ajoneuvo(t) tai osa(t) toimitetaan tutkimuslaitokselle, joka vastaa hyväksyntätesteistä.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaista tyyppihyväksyntää varten toimitettu näyte täyttää tämän säännön soveltuvien osien vaatimukset, kyseinen tyyppihyväksyntä myönnetään. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaista tyyppihyväksyntää varten toimitettu näyte täyttää tämän säännön soveltuvien osien vaatimukset, kyseinen tyyppihyväksyntä myönnetään.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00, mikä vastaa säännön alkuperäistä muotoa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt [tärkeät] tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä määritellylle ajoneuvo- tai laitetyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00, mikä vastaa säännön alkuperäistä muotoa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt [tärkeät] tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä määritellylle ajoneuvo- tai laitetyypille.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta hyväksynnästä tai tyyppihyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteen 2 osassa 1, 2 tai 3 esitetyn mallin mukaisella soveltuvalla lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta hyväksynnästä tai tyyppihyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteen 2 osassa 1, 2 tai 3 esitetyn mallin mukaisella soveltuvalla lomakkeella.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaisiin ajoneuvoihin tai osiin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat






  4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4) ympyrän sisällä ja |
| --- | --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaisiin ajoneuvoihin tai osiin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4) ympyrän sisällä ja

| 4.4.2 | tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sekä |
| --- | --- |

4.4.2

tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sekä

| 4.4.3 | jokin seuraavista lisätunnuksista:






  4.4.3.1 | A-kirjain, kun kyseessä on hälytysjärjestelmä (II osa) |
| --- | --- | --- |

4.4.3

jokin seuraavista lisätunnuksista:

4.4.3.1

A-kirjain, kun kyseessä on hälytysjärjestelmä (II osa)

| 4.4.3.2 | I-kirjain, kun kyseessä on ajonestolaite (IV osa) |
| --- | --- |

4.4.3.2

I-kirjain, kun kyseessä on ajonestolaite (IV osa)

| 4.4.3.3 | kirjaimet AI, kun kyseessä on hälytysjärjestelmän ja ajonestolaitteen yhdistelmä |
| --- | --- |

4.4.3.3

kirjaimet AI, kun kyseessä on hälytysjärjestelmän ja ajonestolaitteen yhdistelmä

| 4.4.3.4 | kirjaimet LI, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa) |
| --- | --- |

4.4.3.4

kirjaimet LI, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa)

| 4.4.3.5 | kirjaimet LA, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa), joihin on yhdistetty hälytysjärjestelmä |
| --- | --- |

4.4.3.5

kirjaimet LA, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa), joihin on yhdistetty hälytysjärjestelmä

| 4.4.3.6 | kirjaimet LI, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyminen sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa), joihin on yhdistetty ajonestojärjestelmä |
| --- | --- |

4.4.3.6

kirjaimet LI, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyminen sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa), joihin on yhdistetty ajonestojärjestelmä

| 4.4.3.7 | kirjaimet LAI, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyminen sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa), joihin on yhdistetty hälytys- ja ajonestojärjestelmä. |
| --- | --- |

4.4.3.7

kirjaimet LAI, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyminen sen luvattoman käytön estävien laitteiden osalta (I osa), joihin on yhdistetty hälytys- ja ajonestojärjestelmä.

| 4.5 | Jos näyte vastaa tämän sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä maassa, joka on myöntänyt tämän säännön mukaisen hyväksynnän, 4.4.1 kohdassa kuvattua symbolia ei tarvitse toistaa; tässä tapauksessa 4.4.1 kohdassa kuvatun symbolin oikealla puolella mainitaan pystysarakkeessa se sääntö, jonka mukaisesti hyväksynnän antanut maa on antanut tämän säännön mukaisen hyväksynnän. |
| --- | --- |

4.5

Jos näyte vastaa tämän sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä maassa, joka on myöntänyt tämän säännön mukaisen hyväksynnän, 4.4.1 kohdassa kuvattua symbolia ei tarvitse toistaa; tässä tapauksessa 4.4.1 kohdassa kuvatun symbolin oikealla puolella mainitaan pystysarakkeessa se sääntö, jonka mukaisesti hyväksynnän antanut maa on antanut tämän säännön mukaisen hyväksynnän.

| 4.6 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.7 | Jos kyseessä on ajoneuvo, hyväksymismerkintä on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tunnuskilpeä tai itse kilpeen. |
| --- | --- |

4.7

Jos kyseessä on ajoneuvo, hyväksymismerkintä on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tunnuskilpeä tai itse kilpeen.

| 4.8 | Jos kyseessä on osa, joka on erikseen hyväksytty hälytysjärjestelmäksi tai ajonestolaitteeksi taikka kummaksikin, valmistajan on kiinnitettävä hyväksymismerkintä laitteen keskeiseen osaan (keskeisiin osiin). |
| --- | --- |

4.8

Jos kyseessä on osa, joka on erikseen hyväksytty hälytysjärjestelmäksi tai ajonestolaitteeksi taikka kummaksikin, valmistajan on kiinnitettävä hyväksymismerkintä laitteen keskeiseen osaan (keskeisiin osiin).

| 4.9 | Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.9

Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

| 4.10 | Vaihtoehtona edellä 4.4 kohdassa tarkoitetulle hyväksyntämerkille jokaiseen myytäväksi tarjottavaan ajoneuvon hälytysjärjestelmään tai ajonestolaitteeseen on liitettävä vaatimustenmukaisuustodistus.
  Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja/tai ajonestolaitteen valmistaja tarjoaa hyväksytyn merkitsemättömän ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja/tai ajonestolaiteen ajoneuvovalmistajalle kyseisen valmistajan asennettavaksi alkuperäisvarusteena ajoneuvomalliin tai ajoneuvomallisarjaan, ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja/tai ajonestolaitteen valmistajan on tarjottava ajoneuvovalmistajalle vaatimustenmukaisuustodistuksesta riittävä määrä kopioita, jotta kyseinen valmistaja voi hankkia tämän säännön osan II, III ja IV mukaisen ajoneuvon hyväksynnän.
  Jos ajoneuvojen hälytysjärjestelmä tai ajonestolaite on valmistettu erillisistä osista, sen pääasiallisessa osassa (pääasiallisissa osissa) on oltava viitemerkintä ja vaatimustenmukaisuustodistuksessa on oltava luettelo mainituista viitemerkinnöistä.
  Vaatimuksenmukaisuustodistuksen malli on esitetty tämän säännön liitteessä 6. |
| --- | --- |

4.10

Vaihtoehtona edellä 4.4 kohdassa tarkoitetulle hyväksyntämerkille jokaiseen myytäväksi tarjottavaan ajoneuvon hälytysjärjestelmään tai ajonestolaitteeseen on liitettävä vaatimustenmukaisuustodistus.

Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja/tai ajonestolaitteen valmistaja tarjoaa hyväksytyn merkitsemättömän ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja/tai ajonestolaiteen ajoneuvovalmistajalle kyseisen valmistajan asennettavaksi alkuperäisvarusteena ajoneuvomalliin tai ajoneuvomallisarjaan, ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja/tai ajonestolaitteen valmistajan on tarjottava ajoneuvovalmistajalle vaatimustenmukaisuustodistuksesta riittävä määrä kopioita, jotta kyseinen valmistaja voi hankkia tämän säännön osan II, III ja IV mukaisen ajoneuvon hyväksynnän.

Jos ajoneuvojen hälytysjärjestelmä tai ajonestolaite on valmistettu erillisistä osista, sen pääasiallisessa osassa (pääasiallisissa osissa) on oltava viitemerkintä ja vaatimustenmukaisuustodistuksessa on oltava luettelo mainituista viitemerkinnöistä.

Vaatimuksenmukaisuustodistuksen malli on esitetty tämän säännön liitteessä 6.

5.   I OSA: LUOKAN M1 JA N1 AJONEUVON HYVÄKSYMINEN LUVATTOMAN KÄYTÖN ESTÄVIEN LAITTEIDEN OSALTA

5.1   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön I osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 5.1.1 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaista moottoriajoneuvojen luokkaa, johon kuuluvat moottoriajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  5.1.1.1 | valmistajan tyyppinimitys; |
| --- | --- | --- |

5.1.1

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaista moottoriajoneuvojen luokkaa, johon kuuluvat moottoriajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

5.1.1.1

valmistajan tyyppinimitys;

| 5.1.1.2 | ajoneuvon niiden osien (sen osan) järjestely tai rakenne, joihin luvattoman käytön estävä laite vaikuttaa; |
| --- | --- |

5.1.1.2

ajoneuvon niiden osien (sen osan) järjestely tai rakenne, joihin luvattoman käytön estävä laite vaikuttaa;

| 5.1.1.3 | luvattoman käytön estävän laitteen tyyppi. |
| --- | --- |

5.1.1.3

luvattoman käytön estävän laitteen tyyppi.

| 5.1.2 | ’Luvattoman käytön estävällä laitteella’ tarkoiteaan järjestelmää, jolla estetään moottorin tai ajoneuvon muun pääasiallisen moottorienergialähteen tavanomainen luvaton käynnistäminen ja johon liittyy vähintään yksi laite, jolla voidaan






  a) | lukita ohjaus tai |
| --- | --- | --- |

5.1.2

’Luvattoman käytön estävällä laitteella’ tarkoiteaan järjestelmää, jolla estetään moottorin tai ajoneuvon muun pääasiallisen moottorienergialähteen tavanomainen luvaton käynnistäminen ja johon liittyy vähintään yksi laite, jolla voidaan

a)

lukita ohjaus tai

| b) | lukita voimansiirto tai |
| --- | --- |

b)

lukita voimansiirto tai

| c) | lukita vaihteisto tai |
| --- | --- |

c)

lukita vaihteisto tai

| d) | lukita jarrut. |
| --- | --- |

d)

lukita jarrut.

Kun kyse on jarrut lukitsevasta järjestelmästä, jarrut eivät saa vapautua automaattisesti, kun laite kytketään pois päältä, ellei kuljettaja sitä halua.

| 5.1.3 | ’Ohjauksella’ tarkoitetaan ohjauspyörää, ohjauspylvästä varusteineen ja koteloineen, ohjausakselia, ohjausvaihdetta ja kaikkia sellaisia osia, jotka suoraan vaikuttavat luvattoman käytön estävän laitteen tehokkuuteen. |
| --- | --- |

5.1.3

’Ohjauksella’ tarkoitetaan ohjauspyörää, ohjauspylvästä varusteineen ja koteloineen, ohjausakselia, ohjausvaihdetta ja kaikkia sellaisia osia, jotka suoraan vaikuttavat luvattoman käytön estävän laitteen tehokkuuteen.

| 5.1.4 | ’Yhdistelmällä’ tarkoitetaan erityisesti suunniteltua ja valmistettua lukitusjärjestelmän vaihtoehtoa, joka oikein käytettynä mahdollistaa lukitusjärjestelmän toiminnan. |
| --- | --- |

5.1.4

’Yhdistelmällä’ tarkoitetaan erityisesti suunniteltua ja valmistettua lukitusjärjestelmän vaihtoehtoa, joka oikein käytettynä mahdollistaa lukitusjärjestelmän toiminnan.

| 5.1.5 | ’Avaimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ja valmistettu vain sen avulla käytettäväksi suunnitellun ja valmistetun lukitusjärjestelmän käyttämiseen. |
| --- | --- |

5.1.5

’Avaimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ja valmistettu vain sen avulla käytettäväksi suunnitellun ja valmistetun lukitusjärjestelmän käyttämiseen.

| 5.1.6 | ’Vaihtuvalla koodilla’ tarkoitetaan elektronista koodia, joka koostuu useista osista, joiden yhdistelmä vaihtuu sattumanvaraisesti lähetysyksikön jokaisen käyttökerran jälkeen. |
| --- | --- |

5.1.6

’Vaihtuvalla koodilla’ tarkoitetaan elektronista koodia, joka koostuu useista osista, joiden yhdistelmä vaihtuu sattumanvaraisesti lähetysyksikön jokaisen käyttökerran jälkeen.

5.2   YLEISET VAATIMUKSET

| 5.2.1 | Luvattoman käytön estävä laite on suunniteltava siten, että se on kytkettävä pois toiminnasta, jotta olisi mahdollista






  5.2.1.1 | käynnistää moottori tavanomaisesti ja |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Luvattoman käytön estävä laite on suunniteltava siten, että se on kytkettävä pois toiminnasta, jotta olisi mahdollista

5.2.1.1

käynnistää moottori tavanomaisesti ja

| 5.2.1.2 | ohjata tai ajaa ajoneuvoa tai siirtää sitä eteenpäin sen omalla voimalähteellä. |
| --- | --- |

5.2.1.2

ohjata tai ajaa ajoneuvoa tai siirtää sitä eteenpäin sen omalla voimalähteellä.

| 5.2.1.3 | Edellä olevan 5.2.1 kohdan ehto on voitava täyttää samanaikaisesti tai ennen kuin 5.2.1.1 ja 5.2.1.2 kohdan toimet suoritetaan. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Edellä olevan 5.2.1 kohdan ehto on voitava täyttää samanaikaisesti tai ennen kuin 5.2.1.1 ja 5.2.1.2 kohdan toimet suoritetaan.

| 5.2.2 | Edellä olevan 5.2.1 kohdan ehtojen on täytyttävä käyttämällä yhtä avainta. |
| --- | --- |

5.2.2

Edellä olevan 5.2.1 kohdan ehtojen on täytyttävä käyttämällä yhtä avainta.

| 5.2.3 | Järjestelmät, jotka käynnistyvät avainta lukossa käyttämällä, on 5.3.1.5 kohdassa tarkoitettua tapausta lukuun ottamatta suunniteltava siten, että avainta ei voi poistaa, ellei 5.2.1 kohdassa tarkoitettu laite ala toimia tai sitä ei ole kytketty toimimaan. |
| --- | --- |

5.2.3

Järjestelmät, jotka käynnistyvät avainta lukossa käyttämällä, on 5.3.1.5 kohdassa tarkoitettua tapausta lukuun ottamatta suunniteltava siten, että avainta ei voi poistaa, ellei 5.2.1 kohdassa tarkoitettu laite ala toimia tai sitä ei ole kytketty toimimaan.

| 5.2.4 | Edellä 5.2.1 kohdassa tarkoitettu luvattoman käytön estävä laite ja ajoneuvon osat, joihin se vaikuttaa, on suunniteltava siten, että niitä ei ole mahdollista nopeasti ja huomiota herättämättä avata, saattaa toimintakyvyttömäksi eikä tuhota esimerkiksi käyttämällä yleisesti saatavilla olevia, halpoja ja helposti kätkettäviä työkaluja, laitteita tai välineitä. |
| --- | --- |

5.2.4

Edellä 5.2.1 kohdassa tarkoitettu luvattoman käytön estävä laite ja ajoneuvon osat, joihin se vaikuttaa, on suunniteltava siten, että niitä ei ole mahdollista nopeasti ja huomiota herättämättä avata, saattaa toimintakyvyttömäksi eikä tuhota esimerkiksi käyttämällä yleisesti saatavilla olevia, halpoja ja helposti kätkettäviä työkaluja, laitteita tai välineitä.

| 5.2.5 | Luvattoman käytön estävän laitteen on oltava ajoneuvon alkuperäinen varuste (eli ajoneuvon valmistajan on asennettava se ennen ensimmäistä vähittäismyyntiä). Sen on oltava siten asennettu, ettei sitä kuori- ja tukirakenteiden poistamisen jälkeenkään voida lukittuna poistaa muutoin kuin erikoistyökaluin. Jos luvattoman käytön estävän laitteen voi saada pois toiminnasta irrottamalla ruuveja, ruuvien on oltava lukitun suojalaitteen suojaamia, elleivät ruuvit ole sellaisia, joita ei voida poistaa. |
| --- | --- |

5.2.5

Luvattoman käytön estävän laitteen on oltava ajoneuvon alkuperäinen varuste (eli ajoneuvon valmistajan on asennettava se ennen ensimmäistä vähittäismyyntiä). Sen on oltava siten asennettu, ettei sitä kuori- ja tukirakenteiden poistamisen jälkeenkään voida lukittuna poistaa muutoin kuin erikoistyökaluin. Jos luvattoman käytön estävän laitteen voi saada pois toiminnasta irrottamalla ruuveja, ruuvien on oltava lukitun suojalaitteen suojaamia, elleivät ruuvit ole sellaisia, joita ei voida poistaa.

| 5.2.6 | Mekaanisissa lukituslaitteissa on oltava vähintään 1 000 eri yhdistelmää, tai jos ajoneuvoja on valmistettu vuodessa vähemmän kuin 1 000, yhtä monta yhdistelmää kuin ajoneuvoja on vuotta kohden valmistettu. Saman tyyppisissä ajoneuvoissa kunkin yhdistelmän esiintymistiheyden on oltava noin yksi tuhannesta. |
| --- | --- |

5.2.6

Mekaanisissa lukituslaitteissa on oltava vähintään 1 000 eri yhdistelmää, tai jos ajoneuvoja on valmistettu vuodessa vähemmän kuin 1 000, yhtä monta yhdistelmää kuin ajoneuvoja on vuotta kohden valmistettu. Saman tyyppisissä ajoneuvoissa kunkin yhdistelmän esiintymistiheyden on oltava noin yksi tuhannesta.

| 5.2.7 | Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa lukitusjärjestelmissä on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää, ja niihin on sisällyttävä sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esim. enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden. |
| --- | --- |

5.2.7

Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa lukitusjärjestelmissä on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää, ja niihin on sisällyttävä sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esim. enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden.

| 5.2.8 | Luvattoman käytön estävän laitteen tyypin mukaisesti on sovellettava 5.2.6 tai 5.2.7 kohtaa. |
| --- | --- |

5.2.8

Luvattoman käytön estävän laitteen tyypin mukaisesti on sovellettava 5.2.6 tai 5.2.7 kohtaa.

| 5.2.9 | Avaimen ja lukon koodaus ei saa olla näkyvissä. |
| --- | --- |

5.2.9

Avaimen ja lukon koodaus ei saa olla näkyvissä.

| 5.2.10 | Lukon on oltava suunniteltu, valmistettu ja asennettu siten, että ainoastaan siihen kuuluvan avaimen käyttäminen enintään 2,45 Nm:n vääntömomentilla saa lukon sylinterin kääntymään sen ollessa lukittuna ja






  5.2.10.1 | tappisylinterin tapauksessa siinä on enintään kaksi samanlaista haittatappia, jotka toimivat vierekkäin samaan suuntaan, ja samassa lukossa on enintään 60 prosenttia samanlaisia haittatappeja |
| --- | --- | --- |

5.2.10

Lukon on oltava suunniteltu, valmistettu ja asennettu siten, että ainoastaan siihen kuuluvan avaimen käyttäminen enintään 2,45 Nm:n vääntömomentilla saa lukon sylinterin kääntymään sen ollessa lukittuna ja

5.2.10.1

tappisylinterin tapauksessa siinä on enintään kaksi samanlaista haittatappia, jotka toimivat vierekkäin samaan suuntaan, ja samassa lukossa on enintään 60 prosenttia samanlaisia haittatappeja

| 5.2.10.2 | levysylinterin tapauksessa siinä on enintään kaksi samanlaista haittalevyä, jotka toimivat vierekkäin samaan suuntaan, ja samassa lukossa on enintään 50 prosenttia samanlaisia haittalevyjä. |
| --- | --- |

5.2.10.2

levysylinterin tapauksessa siinä on enintään kaksi samanlaista haittalevyä, jotka toimivat vierekkäin samaan suuntaan, ja samassa lukossa on enintään 50 prosenttia samanlaisia haittalevyjä.

| 5.2.11 | Luvattoman käytön estävien laitteiden on oltava sellaisia, että suljetaan pois tahattoman lukittumisen mahdollisuus moottorin ollessa käynnissä ja erityisesti turvallisuutta vaarantavan lukittumisen mahdollisuus.






  5.2.11.1 | Luvattoman käytön estävät laitteet on voitava kytkeä toimintaan vain, kun moottorin toiminnot on ensin pysäytetty ja tämän jälkeen on toteutettu jokin toimi, joka ei ole välitöntä jatkoa moottorin pysäyttämiselle, tai kun moottorin toiminnot on ensin katkaistu ja ajoneuvo on pysähtynyt ja seisontajarru on käytössä tai ajoneuvon nopeus on korkeintaan 4 km/h. |
| --- | --- | --- |

5.2.11

Luvattoman käytön estävien laitteiden on oltava sellaisia, että suljetaan pois tahattoman lukittumisen mahdollisuus moottorin ollessa käynnissä ja erityisesti turvallisuutta vaarantavan lukittumisen mahdollisuus.

5.2.11.1

Luvattoman käytön estävät laitteet on voitava kytkeä toimintaan vain, kun moottorin toiminnot on ensin pysäytetty ja tämän jälkeen on toteutettu jokin toimi, joka ei ole välitöntä jatkoa moottorin pysäyttämiselle, tai kun moottorin toiminnot on ensin katkaistu ja ajoneuvo on pysähtynyt ja seisontajarru on käytössä tai ajoneuvon nopeus on korkeintaan 4 km/h.

| 5.2.11.2 | Luvattoman käytön estävät laitteet, jotka kytketään toimintaan poistamalla avain, saavat kytkeytyä vasta silloin, kun avain on vedetty lukosta vähintään kaksi millimetriä, tai niissä on oltava varmistuslaite, joka estää avaimen tahattoman tai osittaisen poistamisen lukosta. |
| --- | --- |

5.2.11.2

Luvattoman käytön estävät laitteet, jotka kytketään toimintaan poistamalla avain, saavat kytkeytyä vasta silloin, kun avain on vedetty lukosta vähintään kaksi millimetriä, tai niissä on oltava varmistuslaite, joka estää avaimen tahattoman tai osittaisen poistamisen lukosta.

| 5.2.11.3 | 5.2.10, 5.2.10.1 tai 5.2.10.2 sekä 5.2.11.2 kohtaa sovelletaan ainoastaan laitteisiin, joihin sisältyy mekaaninen avain. |
| --- | --- |

5.2.11.3

5.2.10, 5.2.10.1 tai 5.2.10.2 sekä 5.2.11.2 kohtaa sovelletaan ainoastaan laitteisiin, joihin sisältyy mekaaninen avain.

| 5.2.12 | Apuvoimalähdettä voidaan käyttää ainoastaan luvattoman käytön estävän laitteen lukituksen kytkemiseksi toimintaan tai pois. Laitteen pysyminen toiminnassa on varmistettava asianmukaisilla keinoilla, jotka eivät edellytä energialähdettä. |
| --- | --- |

5.2.12

Apuvoimalähdettä voidaan käyttää ainoastaan luvattoman käytön estävän laitteen lukituksen kytkemiseksi toimintaan tai pois. Laitteen pysyminen toiminnassa on varmistettava asianmukaisilla keinoilla, jotka eivät edellytä energialähdettä.

| 5.2.13 | Ajoneuvon moottorin tavanomainen käynnistäminen ei saa olla mahdollista silloin, kun luvattoman käytön estävä laite on kytkettynä. |
| --- | --- |

5.2.13

Ajoneuvon moottorin tavanomainen käynnistäminen ei saa olla mahdollista silloin, kun luvattoman käytön estävä laite on kytkettynä.

| 5.2.14 | Ajoneuvon jarrujen vapauttamisen estävät luvattoman käytön estävät laitteet ovat sallittuja vain siinä tapauksessa, että jarrujen liikkuvat osat pidetään lukittuina täysin mekaanisella laitteella. Tässä tapauksessa ei sovelleta 5.2.13 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

5.2.14

Ajoneuvon jarrujen vapauttamisen estävät luvattoman käytön estävät laitteet ovat sallittuja vain siinä tapauksessa, että jarrujen liikkuvat osat pidetään lukittuina täysin mekaanisella laitteella. Tässä tapauksessa ei sovelleta 5.2.13 kohdan säännöksiä.

| 5.2.15 | Kun luvattoman käytön estävä laite on varustettu kuljettajan varoitustoiminnolla, sen on kytkeydyttävä toimintaan, kun kuljettajan puoleinen ovi avataan, jollei laitetta ole jo kytketty toimintaan ja avainta poistettu. |
| --- | --- |

5.2.15

Kun luvattoman käytön estävä laite on varustettu kuljettajan varoitustoiminnolla, sen on kytkeydyttävä toimintaan, kun kuljettajan puoleinen ovi avataan, jollei laitetta ole jo kytketty toimintaan ja avainta poistettu.

5.3   ERITYISET VAATIMUKSET

Edellä 5.2 kohdassa annettujen yleisten vaatimusten lisäksi luvattoman käytön estävän laitteen on vastattava jäljempänä esitettyjä erityisiä vaatimuksia.

5.3.1   Ohjaukseen vaikuttavat luvattoman käytön estävät laitteet

| 5.3.1.1 | Ohjaukseen vaikuttavan luvattoman käytön estävän laitteen on lukittava ohjaus. Ohjauksen tavanomaisten toimintojen on palauduttava ennen kuin on mahdollista käynnistää moottori. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Ohjaukseen vaikuttavan luvattoman käytön estävän laitteen on lukittava ohjaus. Ohjauksen tavanomaisten toimintojen on palauduttava ennen kuin on mahdollista käynnistää moottori.

| 5.3.1.2 | Luvattoman käytön estävän laitteen toimintaa ei saa olla mahdollista estää silloin kun se on kytkettynä. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Luvattoman käytön estävän laitteen toimintaa ei saa olla mahdollista estää silloin kun se on kytkettynä.

| 5.3.1.3 | Luvattoman käytön estävän laitteen on vastattava 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 ja 5.3.1.4 kohdassa esitettyjä vaatimuksia myös sen jälkeen, kun laite on tämän säännön liitteen 4 osassa 1 kuvatun kestävyystestin aikana lukittu 2 500 kertaa kumpaankin suuntaan. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Luvattoman käytön estävän laitteen on vastattava 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 ja 5.3.1.4 kohdassa esitettyjä vaatimuksia myös sen jälkeen, kun laite on tämän säännön liitteen 4 osassa 1 kuvatun kestävyystestin aikana lukittu 2 500 kertaa kumpaankin suuntaan.

| 5.3.1.4 | Kun luvattoman käytön estävä laite on kytketty toimintaan, sen on täytettävä yksi seuraavista vaatimuksista:






  5.3.1.4.1 | Sen on kestettävä molempiin suuntiin ohjauspylvään akselin suuntaista 300 Nm:n staattista vääntömomenttia ilman, että ohjausmekanismi vahingoittuu turvallisuutta vaarantavasti. |
| --- | --- | --- |

5.3.1.4

Kun luvattoman käytön estävä laite on kytketty toimintaan, sen on täytettävä yksi seuraavista vaatimuksista:

5.3.1.4.1

Sen on kestettävä molempiin suuntiin ohjauspylvään akselin suuntaista 300 Nm:n staattista vääntömomenttia ilman, että ohjausmekanismi vahingoittuu turvallisuutta vaarantavasti.

| 5.3.1.4.2 | Siinä on oltava mekanismi, joka taipuu tai liukuu, jotta järjestelmä voi kestää jatkuvaa tai ajoittaista vähintään 100 Nm:n vääntömomenttia. Lukitusjärjestelmän on lisäksi voitava kestää tämä vääntömomentti tämän säännön liitteen 4 osassa 2 kuvatun testin jälkeen. |
| --- | --- |

5.3.1.4.2

Siinä on oltava mekanismi, joka taipuu tai liukuu, jotta järjestelmä voi kestää jatkuvaa tai ajoittaista vähintään 100 Nm:n vääntömomenttia. Lukitusjärjestelmän on lisäksi voitava kestää tämä vääntömomentti tämän säännön liitteen 4 osassa 2 kuvatun testin jälkeen.

| 5.3.1.4.3 | Siinä on oltava mekanismi, jolla ohjauspyörä voi kääntyä vapaasti ohjauspylvään ollessa lukittuna. Lukitusjärjestelmän on oltava niin lujatekoinen, että se kestää 200 Nm:n staattista vääntömomenttia molempiin suuntiin ohjauspyörän akselin ympäri. |
| --- | --- |

5.3.1.4.3

Siinä on oltava mekanismi, jolla ohjauspyörä voi kääntyä vapaasti ohjauspylvään ollessa lukittuna. Lukitusjärjestelmän on oltava niin lujatekoinen, että se kestää 200 Nm:n staattista vääntömomenttia molempiin suuntiin ohjauspyörän akselin ympäri.

| 5.3.1.5 | Luvattoman käytön estävien laitteiden, joista on mahdollista poistaa avain muussa asennossa kuin sellaisessa, jossa ohjaus on lukittuna, on oltava siten suunniteltuja, ettei tämän asennon saavuttamiseksi tarvittuja toimia voi suorittaa eikä avainta poistaa tahattomasti. |
| --- | --- |

5.3.1.5

Luvattoman käytön estävien laitteiden, joista on mahdollista poistaa avain muussa asennossa kuin sellaisessa, jossa ohjaus on lukittuna, on oltava siten suunniteltuja, ettei tämän asennon saavuttamiseksi tarvittuja toimia voi suorittaa eikä avainta poistaa tahattomasti.

| 5.3.1.6 | Järjestelmät, joissa on sellainen osa, joka ei kestä 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 ja 5.3.1.4.3 kohdassa eriteltyjä momentteja, mutta joka pitää suojajärjestelmän lukittuna, ovat vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

5.3.1.6

Järjestelmät, joissa on sellainen osa, joka ei kestä 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 ja 5.3.1.4.3 kohdassa eriteltyjä momentteja, mutta joka pitää suojajärjestelmän lukittuna, ovat vaatimusten mukaiset.

5.3.2   Voimansiirtoon tai jarruihin vaikuttavat luvattoman käytön estävät laitteet

| 5.3.2.1 | Voimansiirtoon vaikuttavien luvattoman käytön estävien suojalaitteiden on estettävä ajoneuvon vetävien pyörien pyöriminen. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Voimansiirtoon vaikuttavien luvattoman käytön estävien suojalaitteiden on estettävä ajoneuvon vetävien pyörien pyöriminen.

| 5.3.2.2 | Jarruihin vaikuttavan, luvattoman käytön estävän laitteen on lukittava ajoneuvon kummallakin puolella vähintään yksi pyörä vähintään yhdellä akselilla. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Jarruihin vaikuttavan, luvattoman käytön estävän laitteen on lukittava ajoneuvon kummallakin puolella vähintään yksi pyörä vähintään yhdellä akselilla.

| 5.3.2.3 | Luvattoman käytön estävän laitteen toimintaa ei saa olla mahdollista estää silloin kun se on kytkettynä. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Luvattoman käytön estävän laitteen toimintaa ei saa olla mahdollista estää silloin kun se on kytkettynä.

| 5.3.2.4 | Voimansiirron tai jarrujen tahaton lukkiutuminen ei saa olla mahdollista silloin, kun avain on luvattoman käytön estävän laitteen lukossa, vaikka moottorin käynnistyksen estävä laite olisi kytkeytynyt tai kytketty toimintaan. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos tämän säännön 5.3.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttää laite, jota käytetään myös johonkin muuhun tarkoitukseen, edellä tarkoitettua lukkoa tarvitaan myös kyseiseen muuhun tarkoitukseen (esim. sähköinen seisontajarru). |
| --- | --- |

5.3.2.4

Voimansiirron tai jarrujen tahaton lukkiutuminen ei saa olla mahdollista silloin, kun avain on luvattoman käytön estävän laitteen lukossa, vaikka moottorin käynnistyksen estävä laite olisi kytkeytynyt tai kytketty toimintaan. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos tämän säännön 5.3.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttää laite, jota käytetään myös johonkin muuhun tarkoitukseen, edellä tarkoitettua lukkoa tarvitaan myös kyseiseen muuhun tarkoitukseen (esim. sähköinen seisontajarru).

| 5.3.2.5 | Luvattoman käytön estävän laitteen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että se toimii täydellisesti myös sen jälkeen, kun se on lukittu 2 500 kertaa kumpaankin suuntaan ja tämän myötä jonkin verran kulunut. Jarruihin vaikuttavan suojalaitteen kohdalla tämä koskee kaikkia laitteen mekaanisia ja sähköisiä osia. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Luvattoman käytön estävän laitteen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että se toimii täydellisesti myös sen jälkeen, kun se on lukittu 2 500 kertaa kumpaankin suuntaan ja tämän myötä jonkin verran kulunut. Jarruihin vaikuttavan suojalaitteen kohdalla tämä koskee kaikkia laitteen mekaanisia ja sähköisiä osia.

| 5.3.2.6 | Luvattoman käytön estävien laitteiden, joista on mahdollista poistaa avain muussa asennossa kuin sellaisessa, jossa voimansiirto tai jarrut ovat lukittuna, on oltava siten suunniteltuja, ettei tähän asentoon voi päästä eikä avainta poistaa tahattomasti. |
| --- | --- |

5.3.2.6

Luvattoman käytön estävien laitteiden, joista on mahdollista poistaa avain muussa asennossa kuin sellaisessa, jossa voimansiirto tai jarrut ovat lukittuna, on oltava siten suunniteltuja, ettei tähän asentoon voi päästä eikä avainta poistaa tahattomasti.

| 5.3.2.7 | Voimansiirtoon vaikuttavan suojalaitteen on kestettävä voimansiirtoon tavanomaisesti kohdistettavaa enimmäisvääntömomenttia 50 prosenttia suurempaa staattista vääntömomenttia molempiin suuntiin ilman vaaratilanteita aiheuttavaa vauriota. Tämän testimomentin taso on määritettävä kytkimen tai automaattivaihteiston siirtämän enimmäismomentin perusteella, ei moottorin enimmäismomentin perusteella. |
| --- | --- |

5.3.2.7

Voimansiirtoon vaikuttavan suojalaitteen on kestettävä voimansiirtoon tavanomaisesti kohdistettavaa enimmäisvääntömomenttia 50 prosenttia suurempaa staattista vääntömomenttia molempiin suuntiin ilman vaaratilanteita aiheuttavaa vauriota. Tämän testimomentin taso on määritettävä kytkimen tai automaattivaihteiston siirtämän enimmäismomentin perusteella, ei moottorin enimmäismomentin perusteella.

| 5.3.2.8 | Jarruihin vaikuttavan suojalaitteen on pystyttävä pitämään kuormattu ajoneuvo paikoillaan 20 prosentin ylös- tai alaspäin suuntautuvalla kaltevuudella. |
| --- | --- |

5.3.2.8

Jarruihin vaikuttavan suojalaitteen on pystyttävä pitämään kuormattu ajoneuvo paikoillaan 20 prosentin ylös- tai alaspäin suuntautuvalla kaltevuudella.

| 5.3.2.9 | Kun kyse on jarruihin vaikuttavalla suojalaitteella varustetusta ajoneuvosta, tämän säännön vaatimuksia ei saa tulkita poikkeukseksi säännön nro 13 tai 13-H vaatimuksista edes vikaantumistapauksessa. |
| --- | --- |

5.3.2.9

Kun kyse on jarruihin vaikuttavalla suojalaitteella varustetusta ajoneuvosta, tämän säännön vaatimuksia ei saa tulkita poikkeukseksi säännön nro 13 tai 13-H vaatimuksista edes vikaantumistapauksessa.

5.3.3   Vaihteensiirtomekanismiin vaikuttavat luvattoman käytön estävät laitteet

| 5.3.3.1 | Vaihteensiirtomekanismiin vaikuttavien luvattoman käytön estävien laitteiden on estettävä kaikki vaihtamistoimenpiteet. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Vaihteensiirtomekanismiin vaikuttavien luvattoman käytön estävien laitteiden on estettävä kaikki vaihtamistoimenpiteet.

| 5.3.3.2 | Käsivalintaisen vaihteiston vaihteenvalitsin on oltava mahdollista lukita ainoastaan peruutusasentoon. Myös vapaa-asento sallitaan. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Käsivalintaisen vaihteiston vaihteenvalitsin on oltava mahdollista lukita ainoastaan peruutusasentoon. Myös vapaa-asento sallitaan.

| 5.3.3.3 | Automaattivaihteistossa, jossa on pysäköintiasento, mekanismi on oltava mahdollista lukita ainoastaan pysäköintiasennossa. Myös vapaa- ja/tai peruutusasento sallitaan. |
| --- | --- |

5.3.3.3

Automaattivaihteistossa, jossa on pysäköintiasento, mekanismi on oltava mahdollista lukita ainoastaan pysäköintiasennossa. Myös vapaa- ja/tai peruutusasento sallitaan.

| 5.3.3.4 | Automaattisella vaihteistolla varustetussa ajoneuvossa, jossa ei ole pysäköintiasentoa, mekanismi on oltava mahdollista lukita ainoastaan vapaa- tai peruutusasennossa. |
| --- | --- |

5.3.3.4

Automaattisella vaihteistolla varustetussa ajoneuvossa, jossa ei ole pysäköintiasentoa, mekanismi on oltava mahdollista lukita ainoastaan vapaa- tai peruutusasennossa.

| 5.3.3.5 | Luvattoman käytön estävän laitteen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että se toimii täydellisesti myös sen jälkeen, kun se on lukittu 2 500 kertaa kumpaankin suuntaan ja tämän myötä jonkin verran kulunut. |
| --- | --- |

5.3.3.5

Luvattoman käytön estävän laitteen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että se toimii täydellisesti myös sen jälkeen, kun se on lukittu 2 500 kertaa kumpaankin suuntaan ja tämän myötä jonkin verran kulunut.

5.4   LUVATTOMAN KÄYTÖN ESTÄVÄT SÄHKÖMEKAANISET JA ELEKTRONISET LAITTEET

Mahdollisesti asennettujen, luvattoman käytön estävien sähkömekaanisten ja elektronisten laitteiden on oltava edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa sekä jäljempänä 8.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia soveltuvin osin.

Jos laite on tekniikaltaan sellainen, että 5, 6, ja 8.4 kohdan vaatimukset eivät sovellu, on tarkastettava, että ajoneuvon turvallisuus on pyritty huolellisesti säilyttämään. Näiden laitteiden toimintaprosessin on sisällettävä turvakeinot, joilla estetään kaikki laitteen lukkiutumiseen tai tahattomaan toimintahäiriöön liittyvät riskit, jotka voisivat vaarantaa ajoneuvon turvallisuuden.

6.   II OSA: AJONEUVON HÄLYTYSJÄRJESTELMIEN HYVÄKSYNTÄ

6.1.   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön II osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 6.1.2 | ’Ajoneuvon hälytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan yhteen tai useampaan ajoneuvotyyppiin asennettavaksi tarkoitettua järjestelmää, jonka tarkoituksena on ilmaista ajoneuvoon kohdistuvat murrot tai luvattomat toimenpiteet; nämä järjestelmät voivat tarjota lisäsuojaa ajoneuvon luvatonta käyttöä vastaan. |
| --- | --- |

6.1.2

’Ajoneuvon hälytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan yhteen tai useampaan ajoneuvotyyppiin asennettavaksi tarkoitettua järjestelmää, jonka tarkoituksena on ilmaista ajoneuvoon kohdistuvat murrot tai luvattomat toimenpiteet; nämä järjestelmät voivat tarjota lisäsuojaa ajoneuvon luvatonta käyttöä vastaan.

| 6.1.3 | ’Anturilla’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ilmaisemaan muutos, jonka ajoneuvoon kohdistuva murto tai laiton toimenpide saattaa aiheuttaa. |
| --- | --- |

6.1.3

’Anturilla’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ilmaisemaan muutos, jonka ajoneuvoon kohdistuva murto tai laiton toimenpide saattaa aiheuttaa.

| 6.1.4 | ’Varoituslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee, että ajoneuvoon on kohdistunut murto tai luvaton toimenpide. |
| --- | --- |

6.1.4

’Varoituslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee, että ajoneuvoon on kohdistunut murto tai luvaton toimenpide.

| 6.1.5 | ’Valvontalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jota tarvitaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän käynnistymiseen, sen katkaisemiseen ja testaamiseen ja hälytyksen siirtymiseen varoituslaitteisiin. |
| --- | --- |

6.1.5

’Valvontalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jota tarvitaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän käynnistymiseen, sen katkaisemiseen ja testaamiseen ja hälytyksen siirtymiseen varoituslaitteisiin.

| 6.1.6 | ’Kytketyllä’ tarkoitetaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilaa, jossa hälytys voi siirtyä varoituslaitteisiin. |
| --- | --- |

6.1.6

’Kytketyllä’ tarkoitetaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilaa, jossa hälytys voi siirtyä varoituslaitteisiin.

| 6.1.7 | ’Katkaistulla’ tarkoitetaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilaa, jossa hälytys ei voi siirtyä hälytyslaitteisiin. |
| --- | --- |

6.1.7

’Katkaistulla’ tarkoitetaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilaa, jossa hälytys ei voi siirtyä hälytyslaitteisiin.

| 6.1.8 | ’Avaimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ja valmistettu vain sen avulla käytettäväksi suunnitellun ja valmistetun lukitusjärjestelmän käyttämiseen. |
| --- | --- |

6.1.8

’Avaimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ja valmistettu vain sen avulla käytettäväksi suunnitellun ja valmistetun lukitusjärjestelmän käyttämiseen.

| 6.1.9 | ’Ajoneuvon hälytysjärjestelmätyypillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eivät eroa merkittävästi toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  a) | valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- | --- |

6.1.9

’Ajoneuvon hälytysjärjestelmätyypillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eivät eroa merkittävästi toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

a)

valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| b) | anturityyppi |
| --- | --- |

b)

anturityyppi

| c) | varoituslaitetyyppi |
| --- | --- |

c)

varoituslaitetyyppi

| d) | valvontalaitetyyppi. |
| --- | --- |

d)

valvontalaitetyyppi.

| 6.1.10 | ’Ajoneuvon hälytysjärjestelmän hyväksynnällä’ tarkoitetaan sen hyväksymistä jäljempänä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta |
| --- | --- |

6.1.10

’Ajoneuvon hälytysjärjestelmän hyväksynnällä’ tarkoitetaan sen hyväksymistä jäljempänä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta

| 6.1.11 | ’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka estää ajoneuvon liikkumisen oman moottorinsa avulla. |
| --- | --- |

6.1.11

’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka estää ajoneuvon liikkumisen oman moottorinsa avulla.

| 6.1.12 | ’Vaarahälyttimellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla voi vaaratilanteessa kutsua apua ajoneuvoon asennetun hälytyslaitteen avulla. |
| --- | --- |

6.1.12

’Vaarahälyttimellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla voi vaaratilanteessa kutsua apua ajoneuvoon asennetun hälytyslaitteen avulla.

6.2   YLEISET VAATIMUKSET

| 6.2.1 | Jos ajoneuvoon murtaudutaan tai siihen kohdistuu laittomia toimenpiteitä, ajoneuvon hälytysjärjestelmän on annettava varoitussignaali. Varoitussignaalin on oltava kuuluva, ja siihen voi lisäksi liittyä optisia signaalilaitteita, tai varoitussignaali voi olla radiohälytys tai mikä tahansa näiden yhdistelmä. |
| --- | --- |

6.2.1

Jos ajoneuvoon murtaudutaan tai siihen kohdistuu laittomia toimenpiteitä, ajoneuvon hälytysjärjestelmän on annettava varoitussignaali. Varoitussignaalin on oltava kuuluva, ja siihen voi lisäksi liittyä optisia signaalilaitteita, tai varoitussignaali voi olla radiohälytys tai mikä tahansa näiden yhdistelmä.

| 6.2.2 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että ajoneuvo asennuksen jälkeen edelleen täyttää sovellettavat tekniset määräykset erityisesti sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta. |
| --- | --- |

6.2.2

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että ajoneuvo asennuksen jälkeen edelleen täyttää sovellettavat tekniset määräykset erityisesti sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta.

| 6.2.3 | Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmässä esimerkiksi hälytyksen kytkentä, katkaisu tai lähettäminen tapahtuu radion avulla, on järjestelmän täytettävä sovellettavat ETSI-vaatimukset (5), esimerkiksi EN 300220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301489-3 V1.2.1. (2000-08) (myös kaikki varoituksia koskevat vaatimukset). Hälytyksen kytkemiseen tai katkaisuun käytettävien radioaaltojen taajuuden ja säteilytehon enimmäismäärän on oltava lyhyen kantomatkan laitteiden käyttöön liittyvän CEPT/ERC:n (6) suosituksen 70-03 (17. helmikuuta 2000) mukaisia. (7) |
| --- | --- |

6.2.3

Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmässä esimerkiksi hälytyksen kytkentä, katkaisu tai lähettäminen tapahtuu radion avulla, on järjestelmän täytettävä sovellettavat ETSI-vaatimukset (5), esimerkiksi EN 300220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301489-3 V1.2.1. (2000-08) (myös kaikki varoituksia koskevat vaatimukset). Hälytyksen kytkemiseen tai katkaisuun käytettävien radioaaltojen taajuuden ja säteilytehon enimmäismäärän on oltava lyhyen kantomatkan laitteiden käyttöön liittyvän CEPT/ERC:n (6) suosituksen 70-03 (17. helmikuuta 2000) mukaisia. (7)

| 6.2.4 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmän asentaminen ajoneuvoon ei saa vaikuttaa ajoneuvon ominaisuuksiin (kun laite ei ole kytkettynä) tai käyttöturvallisuuteen. |
| --- | --- |

6.2.4

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän asentaminen ajoneuvoon ei saa vaikuttaa ajoneuvon ominaisuuksiin (kun laite ei ole kytkettynä) tai käyttöturvallisuuteen.

| 6.2.5 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmä tai sen osat eivät saa käynnistyä tahattomasti etenkään silloin, kun moottori on käynnissä. |
| --- | --- |

6.2.5

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä tai sen osat eivät saa käynnistyä tahattomasti etenkään silloin, kun moottori on käynnissä.

| 6.2.6 | Vika ajoneuvon hälytysjärjestelmässä tai sen virransaannissa ei saa vaikuttaa ajoneuvon käyttöturvallisuuteen. |
| --- | --- |

6.2.6

Vika ajoneuvon hälytysjärjestelmässä tai sen virransaannissa ei saa vaikuttaa ajoneuvon käyttöturvallisuuteen.

| 6.2.7 | Hälytysjärjestelmä, sen osat ja niiden ohjaamat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että niitä ei ole mahdollista nopeasti ja huomiota herättämättä avata, saattaa toimintakyvyttömäksi eikä tuhota esimerkiksi käyttämällä yleisesti saatavilla olevia, halpoja ja helposti kätkettäviä työkaluja, laitteita tai välineitä. |
| --- | --- |

6.2.7

Hälytysjärjestelmä, sen osat ja niiden ohjaamat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että niitä ei ole mahdollista nopeasti ja huomiota herättämättä avata, saattaa toimintakyvyttömäksi eikä tuhota esimerkiksi käyttämällä yleisesti saatavilla olevia, halpoja ja helposti kätkettäviä työkaluja, laitteita tai välineitä.

| 6.2.8 | Kytkentä- ja katkaisutapa on suunniteltava siten, että ne eivät kumoa edellä I osassa esitettyjä määräyksiä. Tämän säännön osassa I mainitut osien sähkökytkennät sallitaan. |
| --- | --- |

6.2.8

Kytkentä- ja katkaisutapa on suunniteltava siten, että ne eivät kumoa edellä I osassa esitettyjä määräyksiä. Tämän säännön osassa I mainitut osien sähkökytkennät sallitaan.

| 6.2.9 | Järjestelmä on varustettava siten, että hälytyssignaalipiirissä ilmenevä oikosulku ei katkaistua piiriä lukuun ottamatta millään tavoin estä hälytysjärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

6.2.9

Järjestelmä on varustettava siten, että hälytyssignaalipiirissä ilmenevä oikosulku ei katkaistua piiriä lukuun ottamatta millään tavoin estä hälytysjärjestelmän toimintaa.

| 6.2.10 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmään voi kuulua ajonestolaite, jonka on täytettävä tämän säännön IV osan määräykset. |
| --- | --- |

6.2.10

Ajoneuvon hälytysjärjestelmään voi kuulua ajonestolaite, jonka on täytettävä tämän säännön IV osan määräykset.

6.3   ERITYISET VAATIMUKSET

6.3.1   Suojattu alue

6.3.1.1   Erityiset vaatimukset

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän on vähintään havaittava ja ilmaistava ajoneuvon jonkin oven sekä konepellin ja tavaratilan avautuminen. Valonlähteiden, esim. matkustamon valon, vioittuminen tai pois kytkeminen ei saa haitata valvontatoimintoa.

Sallittuja ovat tehokkaat lisäanturit, jotka antavat tietoa tai osoittavat esimerkiksi

| i) | ajoneuvoon tunkeutumisen (esimerkiksi matkustamon valvonta, ikkunalasien valvonta, ikkunapintojen rikkoutumisen valvonta) tai |
| --- | --- |

i)

ajoneuvoon tunkeutumisen (esimerkiksi matkustamon valvonta, ikkunalasien valvonta, ikkunapintojen rikkoutumisen valvonta) tai

| ii) | ajoneuvon varkausyrityksen (esimerkiksi kallistusilmaisin); |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvon varkausyrityksen (esimerkiksi kallistusilmaisin);

tässä yhteydessä on otettava huomioon toimenpiteet, joilla pyritään estämään tarpeettomien hälytysten (= väärä hälytys, ks. 6.3.1.2 kohta jäljempänä) antaminen.

Mikäli nämä lisäanturit tuottavat hälytyssignaalin myös murron (esim. ikkunapinnan rikkomisen) jälkeen tai ulkoisten vaikutusten (esim. tuulen) vuoksi, jonkin yllä mainituista sensoreista kytkemä hälytyssignaali saa kytkeytyä enintään 10 kertaa samalla ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkentäjaksolla.

Tässä tapauksessa kytkentäjakso rajoittuu järjestelmän luvalliseen katkaisemiseen, joka johtuu ajoneuvon käyttäjän toiminnasta.

Lisäantureiden tietyt luokat, esimerkiksi matkustamon valvonta-anturit (ultraääni, infrapunasäteet) tai kallistusilmaisimet, voidaan tarkoituksellisesti kytkeä pois toiminnasta. Tällöin on ennen jokaista ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkentää suoritettava jokin määrätoimi. Antureiden kytkeminen pois toiminnasta ei saa olla mahdollista, kun hälytysjärjestelmä on kytketty toimintaan.

6.3.1.2   Suoja vääriltä hälytyksiltä

| 6.3.1.2.1 | Soveltuvilla toimenpiteillä, joita ovat esim. seuraavat:






  i) | mekaaninen suunnittelu ja sähkövirtapiirin suunnittelu siten, että ne vastaavat moottoriajoneuvoihin sovellettavia erityisvaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2.1

Soveltuvilla toimenpiteillä, joita ovat esim. seuraavat:

i)

mekaaninen suunnittelu ja sähkövirtapiirin suunnittelu siten, että ne vastaavat moottoriajoneuvoihin sovellettavia erityisvaatimuksia;

| ii) | hälytysjärjestelmän ja sen rakenneosien toiminta- ja valvontaperiaatteiden valinta ja soveltaminen. |
| --- | --- |

ii)

hälytysjärjestelmän ja sen rakenneosien toiminta- ja valvontaperiaatteiden valinta ja soveltaminen.

Näin on taattava, että ajoneuvon hälytysjärjestelmä, riippumatta siitä, onko se kytketty vai katkaistu, ei tahattomasti aiheuta hälytysäänisignaalin laukeamista seuraavissa tapauksissa:

| a) | ajoneuvoon kohdistuva isku: testi täsmennetään 6.4.2.13 kohdassa |
| --- | --- |

a)

ajoneuvoon kohdistuva isku: testi täsmennetään 6.4.2.13 kohdassa

| b) | sähkömagneettinen yhteensopivuus: testit täsmennetään 6.4.2.12 kohdassa |
| --- | --- |

b)

sähkömagneettinen yhteensopivuus: testit täsmennetään 6.4.2.12 kohdassa

| c) | akun jännitteen aleneminen jatkuvan käytön seurauksena: testi täsmennetään 6.4.2.14 kohdassa |
| --- | --- |

c)

akun jännitteen aleneminen jatkuvan käytön seurauksena: testi täsmennetään 6.4.2.14 kohdassa

| d) | matkustamon valvonnan laukaisema väärä hälytys: testi täsmennetään 6.4.2.15 kohdassa. |
| --- | --- |

d)

matkustamon valvonnan laukaisema väärä hälytys: testi täsmennetään 6.4.2.15 kohdassa.

| 6.3.1.2.2 | Jos hyväksynnän hakija pystyy osoittamaan esimerkiksi teknisen aineiston avulla, että varmuus vääriä hälytyksiä vastaan on tyydyttävä, hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos ei välttämättä edellytä kaikkien yllämainittujen testien suorittamista. |
| --- | --- |

6.3.1.2.2

Jos hyväksynnän hakija pystyy osoittamaan esimerkiksi teknisen aineiston avulla, että varmuus vääriä hälytyksiä vastaan on tyydyttävä, hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos ei välttämättä edellytä kaikkien yllämainittujen testien suorittamista.

6.3.2   Äänihälytys

6.3.2.1   Yleistä

Varoitussignaalin on oltava selvästi kuuluva ja tunnistettava ja sen on erotuttava selvästi muista maantieliikenteessä käytettävistä äänisignaaleista.

Alkuperäisen varoitusäänilaitteen lisäksi voidaan asentaa erillinen varoitusäänilaite ajoneuvon hälytysjärjestelmän valvomaan osaan ajoneuvoa, jossa se on suojattava siten, että siihen ei pääse helposti ja nopeasti käsiksi.

Jos käytetään jäljempänä 6.3.2.3.1 kohdassa esitetyt vaatimukset täyttävää erillistä varoitusäänilaitetta, ajoneuvon hälytysjärjestelmä voi laukaista myös alkuperäisasennetun varoitusäänilaitteen, jos alkuperäisasennetun varoitusäänilaitteen käsittely (usein helpommin ulottuvilla) ei vaikuta erillisen varoitusäänilaitteen toimintaan.

6.3.2.2   Äänisignaalin kesto

| Vähintään | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| Enintään | : | 30 s |

Vähintään

:

25 s

Enintään

:

30 s

Äänisignaali toistuu ainoastaan, jos ajoneuvoon kajotaan uudelleen, eli kun edellä mainittu aika on kulunut umpeen. (Rajoitukset: ks. 6.3.1.1 ja 6.3.1.2 kohta edellä).

Hälytysjärjestelmän katkaisemisen on katkaistava signaali välittömästi.

6.3.2.3   Varoitusäänisignaalia koskevat erityisvaatimukset

| 6.3.2.3.1 | Sävyarvoltaan pysyvä signaali (pysyvä taajuusspektri), esimerkiksi torvet, jotka täyttävät Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa esitetyt akustisia jne. ominaisuuksia koskevat vaatimukset.
  Katkosignaali (signaali/tauko):
  Laukaisutaajuus ... (2 ± 1) Hz
  Signaalin kesto = tauon kesto ± 10 % |
| --- | --- |

6.3.2.3.1

Sävyarvoltaan pysyvä signaali (pysyvä taajuusspektri), esimerkiksi torvet, jotka täyttävät Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa esitetyt akustisia jne. ominaisuuksia koskevat vaatimukset.

Katkosignaali (signaali/tauko):

Laukaisutaajuus ... (2 ± 1) Hz

Signaalin kesto = tauon kesto ± 10 %

| 6.3.2.3.2 | Taajuudeltaan vaihteleva äänisignaali: Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa esitettyjen vaatimusten mukaiset akustiset jne. ominaisuudet, mutta siirtyminen molempiin suuntiin tapahtuu samalla tavalla laajalta taajuuskaistalta edellä mainittuun taajuuskaistaan (1 800–3 550 Hz).
  Siirtymätaajuus ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

6.3.2.3.2

Taajuudeltaan vaihteleva äänisignaali: Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa esitettyjen vaatimusten mukaiset akustiset jne. ominaisuudet, mutta siirtyminen molempiin suuntiin tapahtuu samalla tavalla laajalta taajuuskaistalta edellä mainittuun taajuuskaistaan (1 800–3 550 Hz).

Siirtymätaajuus ... (2 ± 1) Hz

| 6.3.2.3.3 | Äänitaso
  Äänilähteen on oltava






  i) | joko ECE-säännön nro 28 I osan mukaisesti hyväksytty varoitusäänilaite |
| --- | --- | --- |

6.3.2.3.3

Äänitaso

Äänilähteen on oltava

i)

joko ECE-säännön nro 28 I osan mukaisesti hyväksytty varoitusäänilaite

| ii) | tai laite, joka täyttää ECE-säännön nro 28 I osan 6.1 ja 6.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

ii)

tai laite, joka täyttää ECE-säännön nro 28 I osan 6.1 ja 6.2 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Jos äänilähde on kuitenkin erilainen kuin alkuperäinen varoitusäänilaite, vähimmäisäänenvoimakkuutta voidaan alentaa 100 dB:iin (A), joka on mitattava Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa määrätyissä olosuhteissa.

6.3.3   Optinen hälytys, jos se kuuluu järjestelmään

6.3.3.1   Yleistä

Jos ajoneuvoon kohdistuu murto tai luvaton toimenpide, laitteen on laukaistava optinen signaali, kuten jäljempänä 6.3.3.2 ja 6.3.3.3 kohdassa täsmennetään.

6.3.3.2   Optisen signaalin kesto

Optisen signaalin keston on oltava 25 sekunnista 5 minuuttiin hälytyksen laukeamisesta. Hälytysjärjestelmän katkaisemisen on katkaistava signaali välittömästi.

6.3.3.3   Optisen signaalin tyyppi

Kaikkien suuntavalojen ja/tai ajoneuvon matkustamon valaisimien vilkkuminen kaikki samaan virtapiiriin kuuluvat valolähteet mukaan luettuina.

Laukaisutaajuus ... (2 ± 1) Hz

Äänisignaalin osalta sallitaan myös asynkroniset signaalit.

Signaalin kesto = tauon kesto ± 10 prosenttia

6.3.4   Radiohälytys (radiokutsu), jos se kuuluu järjestelmään

Ajoneuvon hälytysjärjestelmään voi kuulua radiolähettimen avulla hälytyssignaalin antava toiminto.

6.3.5   Hälytysjärjestelmän kytkennän lukitus

| 6.3.5.1 | Kun moottori on käynnissä, on oltava mahdotonta kytkeä hälytysjärjestelmä toimintaan tahallisesti tai tahattomasti. |
| --- | --- |

6.3.5.1

Kun moottori on käynnissä, on oltava mahdotonta kytkeä hälytysjärjestelmä toimintaan tahallisesti tai tahattomasti.

6.3.6   Ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkeminen ja katkaiseminen

6.3.6.1   Kytkeminen toimintaan

Kaikki sopivat keinot ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkemiseksi ovat sallittuja sillä edellytyksellä, että tällaiset keinot eivät aiheuta tahattomasti vääriä hälytyksiä.

6.3.6.2   Katkaiseminen

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä on voitava katkaista jonkin jäljempänä esitetyn laitteen tai niiden yhdistelmän avulla. Myös muut vastaavan tuloksen mahdollistavat laitteet sallitaan.

| 6.3.6.2.1 | Mekaaninen avain (joka täyttää tämän säännön liitteen 10 vaatimukset), joka voidaan kytkeä ajoneuvon keskuslukitusjärjestelmään, johon sisältyy vähintään 1 000 yhdistelmää ja joka toimii ulkopuolelta. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1

Mekaaninen avain (joka täyttää tämän säännön liitteen 10 vaatimukset), joka voidaan kytkeä ajoneuvon keskuslukitusjärjestelmään, johon sisältyy vähintään 1 000 yhdistelmää ja joka toimii ulkopuolelta.

| 6.3.6.2.2 | Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa laitteissa on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää ja sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esimerkiksi enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2

Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa laitteissa on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää ja sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esimerkiksi enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden.

| 6.3.6.2.3 | Mekaaninen avain tai suojattu ajoneuvon matkustamossa oleva sähköinen tai elektroninen laite, johon liittyy minuuttihidastin ajoneuvoon nousun ja siitä poistumisen osalta. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3

Mekaaninen avain tai suojattu ajoneuvon matkustamossa oleva sähköinen tai elektroninen laite, johon liittyy minuuttihidastin ajoneuvoon nousun ja siitä poistumisen osalta.

6.3.7   Poistumishidastin

Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkin on asennettu suojatun alueen sisäpuolelle, on varattava tietty aika ajoneuvosta poistumiselle. Se voidaan säätää 15 sekunnin ja 45 sekunnin väliseksi ajaksi kytkimen käsittelystä. Hidastinta voidaan säätää käyttäjän tarpeiden mukaan.

6.3.8   Sisääntulohidastin

Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkin on asennettu suojatun alueen sisäpuolelle, on ääni- ja optisten signaalien laukeamista hidastettava vähintään 5 sekuntia ja enintään 15 sekuntia. Hidastinta voidaan säätää käyttäjän tarpeiden mukaan.

6.3.9   Tilanosoitin

| 6.3.9.1 | Matkustamon sisä- ja ulkopuoliset optiset näytöt sallitaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilatietojen ilmoittamiseksi (kytketty, katkaistu, hälytyksen kytkentäaika, hälytys kytketty toimintaan). Matkustajatilan ulkopuolelle asennettujen optisten signaalien valonvoimakkuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cd. |
| --- | --- |

6.3.9.1

Matkustamon sisä- ja ulkopuoliset optiset näytöt sallitaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilatietojen ilmoittamiseksi (kytketty, katkaistu, hälytyksen kytkentäaika, hälytys kytketty toimintaan). Matkustajatilan ulkopuolelle asennettujen optisten signaalien valonvoimakkuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cd.

| 6.3.9.2 | Jos järjestelmässä on lyhytaikaisten ”dynaamisten” toimien ilmaisu, (esimerkiksi siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin), sen on toimittava optisesti 6.3.9.1 kohdan mukaisesti. Optinen signaali voidaan saada aikaan myös suuntamerkkien ja/tai matkustajatilan valaistuksen yhtäaikaisen toiminnan seurauksena sillä edellytyksellä, että suuntavilkkujen antaman optisen ilmoituksen kesto ei ylitä kolmea sekuntia. |
| --- | --- |

6.3.9.2

Jos järjestelmässä on lyhytaikaisten ”dynaamisten” toimien ilmaisu, (esimerkiksi siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin), sen on toimittava optisesti 6.3.9.1 kohdan mukaisesti. Optinen signaali voidaan saada aikaan myös suuntamerkkien ja/tai matkustajatilan valaistuksen yhtäaikaisen toiminnan seurauksena sillä edellytyksellä, että suuntavilkkujen antaman optisen ilmoituksen kesto ei ylitä kolmea sekuntia.

6.3.10   Virtalähde

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän virtalähteenä on oltava joko ajoneuvon akku tai uudelleen ladattava akku. Laitteessa voidaan käyttää myös ladattavaa tai ei-ladattavaa lisäakkua, jos sellainen kuuluu järjestelmään. Nämä akut eivät missään tapauksessa saa tuottaa energiaa muille ajoneuvon sähköjärjestelmän osille.

6.3.11   Valinnaisia toimintoja koskevia erityisiä vaatimuksia

6.3.11.1   Automaattivalvonta, automaattinen vianilmoitin

Ajoneuvon hälytysjärjestelmää kytkettäessä häiritsevät tekijät, kuten avoimet ovet, voidaan havaita automaattivalvonnalla (todennäköisyysvalvonta), ja häiritsevät tekijät tulevat esille.

6.3.11.2   Hälytys vaaratilanteessa

Optinen hälytys ja/tai äänihälytys ja/tai radiohälytys sallitaan riippumatta ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilasta (kytketty tai katkaistu) ja/tai toiminnasta. Hälytys on voitava laukaista ajoneuvon sisäpuolelta eikä sillä saa olla vaikutusta ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilaan (kytketty tai katkaistu). Ajoneuvon käyttäjän on myös voitava katkaista hälytys. Kun on kyse äänihälytyksestä, hälytysäänen kestoa ei rajoiteta hälytyksen aktivoitumiskertaaa kohden. Vaaratilanteen hälytys ei saa pysäyttää tai sammuttaa moottoria, jos se on käynnissä.

6.4   TOIMINTAPARAMETRIT JA TESTAUSOLOSUHTEET 8 (8)

6.4.1   Toimintaparametrit

Kaikkien ajoneuvon hälytysjärjestelmään kuuluvien osien on toimittava moitteettomasti seuraavissa olosuhteissa.

6.4.1.1   Ilmasto-olosuhteet

Ympäristön lämpötilalle on määritelty seuraavat kaksi luokkaa:

| a) | – 40 oC – + 85 oC niille osille, jotka on asennettava matkustamoon tai tavaratilaan; |
| --- | --- |

a)

– 40 oC – + 85 oC niille osille, jotka on asennettava matkustamoon tai tavaratilaan;

| b) | – 40 oC – + 125 oC moottoritilaan asennettaville osille, ellei toisin ole määrätty. |
| --- | --- |

b)

– 40 oC – + 125 oC moottoritilaan asennettaville osille, ellei toisin ole määrätty.

6.4.1.2   Asennuksen suoja-aste

Asennuksilla tulee olla seuraavat IEC:n julkaisun 529–1989 mukaiset suojaustasot:

| i) | IP 40 matkustamoon asennettaville osille, |
| --- | --- |

i)

IP 40 matkustamoon asennettaville osille,

| ii) | IP 42 avoautojen / laskettavalla kuomulla varustettujen ajoneuvojen ja irrotettavalla kuomulla varustettujen ajoneuvojen matkustamoon asennettaville osille, jos laitteen sijoittaminen edellyttää IP 40:tä suurempaa suojatasoa, |
| --- | --- |

ii)

IP 42 avoautojen / laskettavalla kuomulla varustettujen ajoneuvojen ja irrotettavalla kuomulla varustettujen ajoneuvojen matkustamoon asennettaville osille, jos laitteen sijoittaminen edellyttää IP 40:tä suurempaa suojatasoa,

| iii) | IP 54 kaikille muille osille. |
| --- | --- |

iii)

IP 54 kaikille muille osille.

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän valmistajan on täsmennettävä asennusohjeissa kaikki rajoitukset, jotka liittyvät laitteen sijoittamiseen pölyn, veden ja lämpötilan osalta.

6.4.1.3   Altistaminen ilmaston muutoksille

7 vuorokautta standardin IEC 68–2–30–1980 mukaisesti.

6.4.1.4   Sähköiset ominaispiirteet

Nimellinen syöttöjännite: 12 V

Käytettävän syöttöjännitteen vaihtelurajat: 9–15 V lämpötila-alueella, joka on 6.4.1.1 kohdan mukainen.

Ajan vaihteluväli ylijännitteiden osalta 23 oC:ssa:

U = 18 V, enintään 1 tunti

U = 24 V, enintään 1 minuutti.

6.4.2   Testausolosuhteet

6.4.2.1   Toimintatestit

| 6.4.2.1.1 | Tarkistetaan, että ajoneuvon hälytysjärjestelmä täyttää seuraavat vaatimukset: | 6.3.2.2 ja 6.3.3.2 kohdan mukainen hälytyksen kesto |
| --- | --- | --- |

6.4.2.1.1

Tarkistetaan, että ajoneuvon hälytysjärjestelmä täyttää seuraavat vaatimukset:

6.3.2.2 ja 6.3.3.2 kohdan mukainen hälytyksen kesto

| | 6.3.3.3 ja 6.3.2.3.1 tai 6.3.2.3.2 kohdan mukaiset taajuudet ja suhteellinen - toiminnassaoloaika |
| --- | --- |

6.3.3.3 ja 6.3.2.3.1 tai 6.3.2.3.2 kohdan mukaiset taajuudet ja suhteellinen - toiminnassaoloaika

| | Hälytyssyklien lukumäärän on tarvittaessa vastattava 6.3.1.1 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

Hälytyssyklien lukumäärän on tarvittaessa vastattava 6.3.1.1 kohdan vaatimuksia.

| | Hälytysjärjestelmän kytkentälukituksen valvonnan on vastattava 6.3.5 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

Hälytysjärjestelmän kytkentälukituksen valvonnan on vastattava 6.3.5 kohdan vaatimuksia.

| 6.4.2.1.2 | Normaalit testausolosuhteet
  Jännite U = (12 ± 0,2) V
  Lämpötila ... T = (23 ± 5) °C |
| --- | --- |

6.4.2.1.2

Normaalit testausolosuhteet

Jännite U = (12 ± 0,2) V

Lämpötila ... T = (23 ± 5) °C

6.4.2.2   Resistenssi lämpötilan ja jännitteen vaihteluissa

Myös vastaavuus 6.4.2.1.1 kohdassa määriteltyjen erityisvaatimusten kanssa tarkistetaan seuraavissa olosuhteissa:

| 6.4.2.2.1 | Testilämpötila ... T (– 40 ± 2) °C
  Testijännite ... U = (9 ± 0,2) V
  Varastointiaika ... 4 tuntia |
| --- | --- |

6.4.2.2.1

Testilämpötila ... T (– 40 ± 2) °C

Testijännite ... U = (9 ± 0,2) V

Varastointiaika ... 4 tuntia

| 6.4.2.2.2 | Matkustamoon tai tavaratilaan asennettavat osat: | Testilämpötila ... T = (+ 85 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.2

Matkustamoon tai tavaratilaan asennettavat osat:

Testilämpötila ... T = (+ 85 ± 2) °C

| | Testijännite ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Testijännite ... U = (15 ± 0,2) V

| | Varastointiaika ... 4 tuntia |
| --- | --- |

Varastointiaika ... 4 tuntia

| 6.4.2.2.3 | Moottoritilaan asennettavat osat, ellei toisin määrätä: | Testilämpötila ... T = (+ 125 ±2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.3

Moottoritilaan asennettavat osat, ellei toisin määrätä:

Testilämpötila ... T = (+ 125 ±2) °C

| | Testijännite ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Testijännite ... U = (15 ± 0,2) V

| | Varastointiaika ... 4 tuntia |
| --- | --- |

Varastointiaika ... 4 tuntia

| 6.4.2.2.4 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmä asetetaan 1 tunnin ajaksi 18 ± 0,2 V:n ylijännitteeseen sekä kytkentä- että katkaisutilassa. |
| --- | --- |

6.4.2.2.4

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä asetetaan 1 tunnin ajaksi 18 ± 0,2 V:n ylijännitteeseen sekä kytkentä- että katkaisutilassa.

| 6.4.2.2.5 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmä asetetaan 1 minuutin ajaksi 24 ± 0,2 V:n ylijännitteeseen sekä kytkentä- että katkaisutilassa. |
| --- | --- |

6.4.2.2.5

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä asetetaan 1 minuutin ajaksi 24 ± 0,2 V:n ylijännitteeseen sekä kytkentä- että katkaisutilassa.

6.4.2.3   Käyttöturvallisuus vieraassa aineessa ja vedessä suoritetun tiiviystestin jälkeen

Vieraassa aineessa ja vedessä kohdassa 6.4.1.2 määrättyjen suoja-asteiden osalta IEC 529-1989 -standardin mukaan suoritetun tiiviystestin jälkeen toimintatestit toistetaan 6.4.2.1 kohdan mukaan.

6.4.2.4   Käyttöturvallisuus kondenssivesitestin jälkeen

Kosteusresistenssitestin jälkeen, joka on suoritettava IEC 68-2-30 (1980) -standardin mukaan, toimintatestit toistetaan 6.4.2.1 kohdan mukaisesti.

6.4.2.5   Turvallisuustesti polaarisuuden muutoksen osalta

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä ja sen osat on kestettävä polaarisuuden muutos 13 V:iin asti kahden minuutin ajan. Testin jälkeen toimintatestit toistetaan 6.4.2.1 kohdan mukaisesti ja vaihdetaan tarvittaessa sulakkeet.

6.4.2.6   Turvallisuustesti oikosulkujen osalta

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän kaikissa sähkökytkennöissä on oltava maadoituskapasiteetti enintään 13 V:n oikosulkujen varalta ja/tai niiden on oltava suojattu sulakkein. Testin jälkeen toimintatestit toistetaan 6.4.2.1 kohdan mukaisesti ja vaihdetaan tarvittaessa sulakkeet.

6.4.2.7   Energiankulutus kytkentätilassa

Energiankulutus kytkentätilassa 6.4.2.1.2 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ei saa keskimäärin olla suurempi kuin 20 mA koko hälytysjärjestelmässä, mukaan lukien tilanosoitin.

6.4.2.8   Käyttöturvallisuus tärinäresistenssitestin jälkeen

| 6.4.2.8.1 | Testiä varten on määriteltävä kaksi osatyyppiä:







  Tyyppi 1 | : | ajoneuvoon normaalisti asennettavat osat |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyyppi 2 | : | moottoriin liitettäviksi tarkoitetut osat. |

6.4.2.8.1

Testiä varten on määriteltävä kaksi osatyyppiä:

Tyyppi 1

:

ajoneuvoon normaalisti asennettavat osat

Tyyppi 2

:

moottoriin liitettäviksi tarkoitetut osat.

| 6.4.2.8.2 | Osat tai ajoneuvon hälytysjärjestelmä on asetettava sinimuotoiseen tärinäjärjestelmään, jolle on ominaista seuraava:






  6.4.2.8.2.1 | Tyyppi 1:
  Taajuus vaihtelee välillä 10 Hz – 500 Hz, enimmäisamplitudi on ± 5 mm ja enimmäiskiihtyvyys 3 g (nollasta huippuun). |
| --- | --- | --- |

6.4.2.8.2

Osat tai ajoneuvon hälytysjärjestelmä on asetettava sinimuotoiseen tärinäjärjestelmään, jolle on ominaista seuraava:

6.4.2.8.2.1

Tyyppi 1:

Taajuus vaihtelee välillä 10 Hz – 500 Hz, enimmäisamplitudi on ± 5 mm ja enimmäiskiihtyvyys 3 g (nollasta huippuun).

| 6.4.2.8.2.1 | Tyyppi 2:
  Taajuus vaihtelee välillä 20 Hz – 300 Hz, enimmäisamplitudi on ± 2 mm ja enimmäiskiihtyvyys 15 g (nollasta huippuun). |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.1

Tyyppi 2:

Taajuus vaihtelee välillä 20 Hz – 300 Hz, enimmäisamplitudi on ± 2 mm ja enimmäiskiihtyvyys 15 g (nollasta huippuun).

| 6.4.2.8.2.1 | Tyypit 1 ja 2:
  Taajuusvaihtelu 1 oktaavi/minuutti.
  Syklilukumäärä 10; testi suoritettava kunkin 3 akselin pituudelta.
  Tärinän alhaista taajuutta käytetään pysyvän enimmäisamplitudin kohdalla ja pysyvää enimmäiskiihtyvyyttä korkean taajuuden kohdalla. |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.1

Tyypit 1 ja 2:

Taajuusvaihtelu 1 oktaavi/minuutti.

Syklilukumäärä 10; testi suoritettava kunkin 3 akselin pituudelta.

Tärinän alhaista taajuutta käytetään pysyvän enimmäisamplitudin kohdalla ja pysyvää enimmäiskiihtyvyyttä korkean taajuuden kohdalla.

| 6.4.2.8.3 | Testin aikana ajoneuvon hälytysjärjestelmä on kytkettävä sähköön ja kaapelia on vahvistettava 200 mm:n jälkeen. |
| --- | --- |

6.4.2.8.3

Testin aikana ajoneuvon hälytysjärjestelmä on kytkettävä sähköön ja kaapelia on vahvistettava 200 mm:n jälkeen.

| 6.4.2.8.4 | Tärinäresistenssitestin jälkeen toimintatesti toistetaan 6.4.2.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.4.2.8.4

Tärinäresistenssitestin jälkeen toimintatesti toistetaan 6.4.2.1 kohdan mukaisesti.

6.4.2.9   Kestävyystesti

Edellä 6.4.2.1.2 kohdassa täsmennetyissä testausolosuhteissa 300 täydellisen hälytyssyklin laukaiseminen (äänihälytys ja/tai optinen hälytys) siten, että äänilaite saa levätä viisi minuuttia.

6.4.2.10   Ulkoista avaimella toimivaa kytkintä (asennettu ajoneuvon ulkopuolelle) koskeva testi

Seuraavat testit suoritetaan vain, jos alkuperäisvarusteena oleva oven lukitussylinteri ei ole käytössä.

| 6.4.2.10.1 | 500 kytkentä-/katkaisusykliä molempiin suuntiin, jota seuraa vähintään 96 tunnin suolavesiruiskutus standardin IEC 68-2-11-1981 mukaisen korroosioresistenssitestin mukaisesti. |
| --- | --- |

6.4.2.10.1

500 kytkentä-/katkaisusykliä molempiin suuntiin, jota seuraa vähintään 96 tunnin suolavesiruiskutus standardin IEC 68-2-11-1981 mukaisen korroosioresistenssitestin mukaisesti.

6.4.2.11   Matkustamon suojajärjestelmiä koskeva testi

Hälytyksen on lauettava, kun jommankumman etuoven avoimen ikkunan kautta työnnetään 0,2 x 0,15 m:n ja 0,3 m:n paksuinen (mitattu pystysuoran linjan keskiosasta) pystysuora levy matkustajatilaan siten, että se kohdistuu eteenpäin tiensuuntaisesti 0,4 m/s:n nopeudella ja 45 °:n kulmassa ajoneuvon pituussuuntaiseen mediaanilinjaan. (Ks. tämän säännön liitteessä 8 esitetyt piirustukset.)

6.4.2.12   Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä on testattava liitteessä 9 kuvattujen testien mukaisesti.

6.4.2.13   Varmuus väärän hälytyksen osalta, kun ajoneuvoon kohdistuu isku

On tarkistettava, että läpimitaltaan 165 mm:n suuruisen puolipyöreän esineen aiheuttama isku, jonka kovuus on 70 ± 10 Shore A ja joka osuu ajoneuvon korin johonkin osaan tai lasipintoihin 4,5 joulen enimmäisvoimakkuudella, ei laukaise väärää hälytystä.

6.4.2.14   Varmuus väärien hälytysten osalta jännitteen alentuessa

On tarkistettava, että jatkuvan käytön vuoksi tapahtuva pääakun jännitteen hidas aleneminen, joka on 0,5 V – 3 V tunnissa, ei laukaise väärää hälytystä.

Testausolosuhteet: ks. edellä oleva 6.4.2.1.2 kohta.

6.4.2.15   Varmuustesti matkustamon valvonnan aiheuttaman väärän hälytyksen osalta

Myös järjestelmille, joiden tarkoituksena on suojata matkustamoa edellä olevan 6.3.1.1 kohdan mukaisesti, on tehtävä testi samanaikaisesti kuin ajoneuvolle normaaleissa testiolosuhteissa (6.4.2.1.2 kohta).

Valmistajan ohjeiden mukaan asennettu järjestelmä ei saa laueta, kun sille tehdään viidesti edellä 6.4.2.13 kohdassa kuvattu testi 0,5 sekunnin välein.

Ajoneuvoon koskettavan tai sen ulkopuolella (ikkunoiden kiinni ollessa) liikkuvan henkilön läsnäolo ei saa aiheuttaa väärää hälytystä.

6.5   OHJEET

Kaikkien ajoneuvon hälytysjärjestelmien mukana on oltava:

| 6.5.1 | Asennusohjeet:






  6.5.1.1 | Luettelo ajoneuvoista ja ajoneuvomalleista, joihin laite on tarkoitettu. Tämä luettelo voi olla täsmällinen tai yleinen, esim. ”kaikki bensiinimoottorilla ja 12 voltin negatiivisesti maadoitetulla akulla varustetut autot”. |
| --- | --- | --- |

6.5.1

Asennusohjeet:

6.5.1.1

Luettelo ajoneuvoista ja ajoneuvomalleista, joihin laite on tarkoitettu. Tämä luettelo voi olla täsmällinen tai yleinen, esim. ”kaikki bensiinimoottorilla ja 12 voltin negatiivisesti maadoitetulla akulla varustetut autot”.

| 6.5.1.2 | Selvien valokuvien ja/tai piirrosten avulla kuvattu asennusmenetelmä. |
| --- | --- |

6.5.1.2

Selvien valokuvien ja/tai piirrosten avulla kuvattu asennusmenetelmä.

| 6.5.1.3 | Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmä käsittää ajonestolaitteen, on mukana oltava täydentävät ohjeet, jotka koskevat yhteensopivuutta tämän säännön IV osan määräysten kanssa. |
| --- | --- |

6.5.1.3

Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmä käsittää ajonestolaitteen, on mukana oltava täydentävät ohjeet, jotka koskevat yhteensopivuutta tämän säännön IV osan määräysten kanssa.

| 6.5.2 | Asennustodistuksen malli, josta annetaan esimerkki liitteessä 7. |
| --- | --- |

6.5.2

Asennustodistuksen malli, josta annetaan esimerkki liitteessä 7.

| 6.5.3 | Ajoneuvon hälytysjärjestelmän ostajalle osoitettu yleinen varoitus, jossa pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin seikkoihin: | Ajoneuvon hälytysjärjestelmä olisi asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

6.5.3

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän ostajalle osoitettu yleinen varoitus, jossa pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin seikkoihin:

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä olisi asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| | On suositeltavaa käyttää ammattiasentajaa (ostaja voi pyytää ajoneuvon hälytysjärjestelmän valmistajalta tietoa hyväksytyistä asentajista). |
| --- | --- |

On suositeltavaa käyttää ammattiasentajaa (ostaja voi pyytää ajoneuvon hälytysjärjestelmän valmistajalta tietoa hyväksytyistä asentajista).

| | Asentajan on täytettävä ajoneuvon hälytysjärjestelmän yhteydessä annettu asennustodistus. |
| --- | --- |

Asentajan on täytettävä ajoneuvon hälytysjärjestelmän yhteydessä annettu asennustodistus.

| 6.5.4 | Käyttöohjeet |
| --- | --- |

6.5.4

Käyttöohjeet

| 6.5.5 | Huolto-ohjeet |
| --- | --- |

6.5.5

Huolto-ohjeet

| 6.5.6 | Yleinen varoitus järjestelmään tehtävien muutosten tai lisäysten aiheuttamista vaaroista. Muutokset tai lisäykset mitätöivät automaattisesti edellä 6.5.2 kohdassa mainitun asennustodistuksen. |
| --- | --- |

6.5.6

Yleinen varoitus järjestelmään tehtävien muutosten tai lisäysten aiheuttamista vaaroista. Muutokset tai lisäykset mitätöivät automaattisesti edellä 6.5.2 kohdassa mainitun asennustodistuksen.

| 6.5.7 | Tämän säännön 4.4 kohdassa mainitun kansainvälisen hyväksymismerkin ja/tai tämän säännön 4.10 kohdassa tarkoitetun yhteensopivuutta koskevan kansainvälisen todistuksen yhden tai useamman sijaintipaikan osoittaminen. |
| --- | --- |

6.5.7

Tämän säännön 4.4 kohdassa mainitun kansainvälisen hyväksymismerkin ja/tai tämän säännön 4.10 kohdassa tarkoitetun yhteensopivuutta koskevan kansainvälisen todistuksen yhden tai useamman sijaintipaikan osoittaminen.

7.   III OSA: AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN HÄLYTYSJÄRJESTELMÄN OSALTA

Kun tämän säännön III osan mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvon hälytysjärjestelmää käytetään ajoneuvossa, joka esitetään hyväksyttäväksi tämän säännön IV osan mukaisesti, tämän säännön III osan mukaisesti hyväksyttäväksi esitetyn ajoneuvon hälytysjärjestelmän osalta käytettäviä testejä ei toisteta.

7.1   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön III osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 7.1.1 | ’Hälytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyyppiin alkuperäisosina asennettujen osien järjestelmää, jonka tarkoituksena on ilmaista ajoneuvoon kohdistunut murto tai luvaton toimenpide; nämä järjestelmät voivat tarjota lisäsuojaa ajoneuvon luvatonta käyttöä vastaan. |
| --- | --- |

7.1.1

’Hälytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyyppiin alkuperäisosina asennettujen osien järjestelmää, jonka tarkoituksena on ilmaista ajoneuvoon kohdistunut murto tai luvaton toimenpide; nämä järjestelmät voivat tarjota lisäsuojaa ajoneuvon luvatonta käyttöä vastaan.

| 7.1.2 | ’Ajoneuvotyypillä sen hälytysjärjestelmän osalta’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa merkittävästi toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  a) | valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- | --- |

7.1.2

’Ajoneuvotyypillä sen hälytysjärjestelmän osalta’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa merkittävästi toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

a)

valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| b) | ajoneuvon sellaiset ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi hälytysjärjestelmän toimintaan |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon sellaiset ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi hälytysjärjestelmän toimintaan

| c) | hälytysjärjestelmän ja ajoneuvon hälytysjärjestelmän tyyppi ja suunnittelu. |
| --- | --- |

c)

hälytysjärjestelmän ja ajoneuvon hälytysjärjestelmän tyyppi ja suunnittelu.

| 7.1.3 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jäljempänä 7.2, 7.3 ja 7.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

7.1.3

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jäljempänä 7.2, 7.3 ja 7.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 7.1.4 | Muut III osaan sovellettavat määritelmät sisältyvät tämän säännön 6.1 kohtaan. |
| --- | --- |

7.1.4

Muut III osaan sovellettavat määritelmät sisältyvät tämän säännön 6.1 kohtaan.

7.2   YLEISET VAATIMUKSET

| 7.2.1 | Hälytysjärjestelmän on oltava malliltaan ja rakenteeltaan sellainen, että ajoneuvoon kohdistuneen murron tai luvattoman toimenpiteen yhteydessä hälytysjärjestelmä antaa varoitussignaalin, ja hälytysjärjestelmä voi sisältää ajonestolaitteen.
  Varoitussignaalin on oltava kuuluva, ja siihen voi lisäksi liittyä optisia signaalilaitteita, tai varoitusmerkki voi olla radiohälytys tai mikä tahansa näiden yhdistelmä. |
| --- | --- |

7.2.1

Hälytysjärjestelmän on oltava malliltaan ja rakenteeltaan sellainen, että ajoneuvoon kohdistuneen murron tai luvattoman toimenpiteen yhteydessä hälytysjärjestelmä antaa varoitussignaalin, ja hälytysjärjestelmä voi sisältää ajonestolaitteen.

Varoitussignaalin on oltava kuuluva, ja siihen voi lisäksi liittyä optisia signaalilaitteita, tai varoitusmerkki voi olla radiohälytys tai mikä tahansa näiden yhdistelmä.

| 7.2.2 | Ajoneuvon, joka on varustettu hälytysjärjestelmillä, on täytettävä sovellettavat tekniset määräykset, erityisesti sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta. |
| --- | --- |

7.2.2

Ajoneuvon, joka on varustettu hälytysjärjestelmillä, on täytettävä sovellettavat tekniset määräykset, erityisesti sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta.

| 7.2.3 | Jos hälytysjärjestelmässä on radiolähetysmahdollisuus esim. hälytyksen kytkemistä tai katkaisemista tai hälytyslähetystä varten, sen on vastattava voimassa olevia ETSI-standardeja (ks. 6.5.3 kohtaan liittyvä alaviite 5), esim. EN 300220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301489-3 V1.2.1. (2000-08) (myös kaikki varoituksia koskevat vaatimukset). Hälytysjärjestelmän kytkemiseksi toimintaan tai pois toiminnasta käytettävien radioaaltojen taajuuden ja enimmäislähetystehon on oltava CEPT/ERC:n suosituksen mukaisia (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 6) lyhyen kantomatkan laitteiden käyttöön liittyvä suositus 70-03 (17. helmikuuta 2000) (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 7). |
| --- | --- |

7.2.3

Jos hälytysjärjestelmässä on radiolähetysmahdollisuus esim. hälytyksen kytkemistä tai katkaisemista tai hälytyslähetystä varten, sen on vastattava voimassa olevia ETSI-standardeja (ks. 6.5.3 kohtaan liittyvä alaviite 5), esim. EN 300220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300220-3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301489-3 V1.2.1. (2000-08) (myös kaikki varoituksia koskevat vaatimukset). Hälytysjärjestelmän kytkemiseksi toimintaan tai pois toiminnasta käytettävien radioaaltojen taajuuden ja enimmäislähetystehon on oltava CEPT/ERC:n suosituksen mukaisia (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 6) lyhyen kantomatkan laitteiden käyttöön liittyvä suositus 70-03 (17. helmikuuta 2000) (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 7).

| 7.2.4 | Hälytysjärjestelmä tai sen osat eivät saa käynnistyä tahattomasti varsinkaan silloin, kun moottori on käynnissä. |
| --- | --- |

7.2.4

Hälytysjärjestelmä tai sen osat eivät saa käynnistyä tahattomasti varsinkaan silloin, kun moottori on käynnissä.

| 7.2.5 | Vika hälytysjärjestelmässä tai sen virransaannissa ei saa vaikuttaa ajoneuvon käyttöturvallisuuteen. |
| --- | --- |

7.2.5

Vika hälytysjärjestelmässä tai sen virransaannissa ei saa vaikuttaa ajoneuvon käyttöturvallisuuteen.

| 7.2.6 | Hälytysjärjestelmä, siihen kuuluvat osat ja niiden ohjaamat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että niitä ei ole mahdollista nopeasti ja huomiota herättämättä avata, saattaa toimintakyvyttömäksi eikä tuhota esimerkiksi käyttämällä yleisesti saatavilla olevia, halpoja ja helposti kätkettäviä työkaluja, laitteita tai välineitä. |
| --- | --- |

7.2.6

Hälytysjärjestelmä, siihen kuuluvat osat ja niiden ohjaamat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että niitä ei ole mahdollista nopeasti ja huomiota herättämättä avata, saattaa toimintakyvyttömäksi eikä tuhota esimerkiksi käyttämällä yleisesti saatavilla olevia, halpoja ja helposti kätkettäviä työkaluja, laitteita tai välineitä.

| 7.2.7 | Järjestelmä on varustettava siten, että hälytyssignaalipiirissä ilmenevä oikosulku ei katkaistua piiriä lukuun ottamatta millään tavoin estä hälytysjärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

7.2.7

Järjestelmä on varustettava siten, että hälytyssignaalipiirissä ilmenevä oikosulku ei katkaistua piiriä lukuun ottamatta millään tavoin estä hälytysjärjestelmän toimintaa.

7.3   ERITYISET VAATIMUKSET

7.3.1   Suojattu alue

7.3.1.1   Erityiset vaatimukset

Ajoneuvon hälytysjärjestelmän on vähintään havaittava ja ilmaistava ajoneuvon jonkin oven sekä konepellin ja tavaratilan avautuminen. Valonlähteiden, esim. matkustamon valon, vioittuminen tai pois kytkeminen ei saa haitata valvontatoimintoa.

Sellaisten lisäanturien asentaminen, jotka ilmaisevat tai näyttävät esim.

| i) | ajoneuvoon tunkeutumisen (esimerkiksi matkustamon valvonta, ikkunalasien valvonta, ikkunapintojen rikkoutumisen valvonta) tai |
| --- | --- |

i)

ajoneuvoon tunkeutumisen (esimerkiksi matkustamon valvonta, ikkunalasien valvonta, ikkunapintojen rikkoutumisen valvonta) tai

| ii) | ajoneuvon varkausyrityksen (esimerkiksi kallistusilmaisin); |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvon varkausyrityksen (esimerkiksi kallistusilmaisin);

on sallittua, ja järjestelmässä on otettava huomioon menetelmät hälyttimen tarpeettoman laukaisemisen estämiseksi (= väärä hälytys, ks. jäljempänä oleva 7.3.1.2 kohta).

Mikäli nämä lisäanturit tuottavat hälytyssignaalin myös murron (esim. lasipinnan rikkomisen) jälkeen tai ulkoisten vaikutusten (esim. tuulen) vuoksi, jonkin yllä mainituista sensoreista kytkemä hälytyssignaali saa kytkeytyä enintään 10 kertaa samalla hälytysjärjestelmän kytkentäjaksolla.

Tässä tapauksessa kytkentäjakso rajoittuu järjestelmän luvalliseen katkaisemiseen, joka johtuu ajoneuvon käyttäjän toiminnasta.

Lisäantureiden tietyt luokat, esimerkiksi matkustamon valvonta-anturit (ultraääni, infrapunasäteet) tai kallistusilmaisimet, voidaan tarkoituksellisesti kytkeä pois toiminnasta. Tässä tapauksessa on suoritettava erityinen toimenpide joka kerta ennen hälytysjärjestelmän kytkemistä. Antureiden kytkeminen pois toiminnasta ei saa olla mahdollista, kun hälytysjärjestelmä on kytketty toimintaan.

7.3.1.2   Suoja vääriltä hälytyksiltä

| 7.3.1.2.1 | Riippumatta siitä, onko se hälytysjärjestelmä kytketty vai ei, on seuraavissa tapauksissa varmistettava, että hälytysjärjestelmä ei aiheuta hälytysäänisignaalin tarpeetonta laukeamista:






  a) | ajoneuvoon kohdistuva isku: testi täsmennetään 6.4.2.13 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

7.3.1.2.1

Riippumatta siitä, onko se hälytysjärjestelmä kytketty vai ei, on seuraavissa tapauksissa varmistettava, että hälytysjärjestelmä ei aiheuta hälytysäänisignaalin tarpeetonta laukeamista:

a)

ajoneuvoon kohdistuva isku: testi täsmennetään 6.4.2.13 kohdassa;

| b) | sähkömagneettinen yhteensopivuus: testit täsmennetään 6.4.2.12 kohdassa; |
| --- | --- |

b)

sähkömagneettinen yhteensopivuus: testit täsmennetään 6.4.2.12 kohdassa;

| c) | akun jännitteen aleneminen jatkuvan käytön seurauksena: testi täsmennetään 6.4.2.14 kohdassa; |
| --- | --- |

c)

akun jännitteen aleneminen jatkuvan käytön seurauksena: testi täsmennetään 6.4.2.14 kohdassa;

| d) | matkustamon valvonnan laukaisema väärä hälytys: testi täsmennetään 6.4.2.15 kohdassa. |
| --- | --- |

d)

matkustamon valvonnan laukaisema väärä hälytys: testi täsmennetään 6.4.2.15 kohdassa.

| 7.3.1.2.2 | Jos hyväksynnän hakija pystyy osoittamaan esimerkiksi teknisen aineiston avulla, että varmuus vääriä hälytyksiä vastaan on tyydyttävä, hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos ei välttämättä edellytä kaikkien yllämainittujen testien suorittamista. |
| --- | --- |

7.3.1.2.2

Jos hyväksynnän hakija pystyy osoittamaan esimerkiksi teknisen aineiston avulla, että varmuus vääriä hälytyksiä vastaan on tyydyttävä, hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos ei välttämättä edellytä kaikkien yllämainittujen testien suorittamista.

7.3.2   Äänihälytys

7.3.2.1   Yleistä

Varoitussignaalin on oltava selvästi kuultavissa ja tunnistettavissa, ja sen on erotuttava selvästi muista tieliikenteessä käytettävistä äänisignaaleista.

Alkuperäisvarusteena olevan varoitusäänilaitteen lisäksi voidaan asentaa erillinen varoitusäänilaite ajoneuvon hälytysjärjestelmän valvomaan osaan ajoneuvoa, jossa se on suojattava siten, että siihen ei pääse helposti tai nopeasti käsiksi.

Jos käytetään jäljempänä olevassa 7.3.2.2. kohdassa esitetyt vaatimukset täyttävää erillistä varoitusäänilaitetta, ajoneuvon hälytysjärjestelmä voi laukaista myös alkuperäisasennetun varoitusäänilaitteen, jos alkuperäisasennetun varoitusäänilaitteen käsittely (usein on helpommin ulottuvilla) ei vaikuta erillisen varoitusäänilaitteen toimintaan.

7.3.2.2   Äänisignaalin kesto

| Vähintään | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| Enintään | : | 30 s |

Vähintään

:

25 s

Enintään

:

30 s

Äänisignaali voidaan antaa uudelleen vasta ajoneuvoon kohdistuvan seuraavan luvattoman toimenpiteen yhteydessä eli yllä mainitun ajan kuluttua. (Rajoitukset: ks. 7.3.1.1 ja 7.3.1.2 kohta edellä.

Hälytysjärjestelmän katkaisemisen on katkaistava signaali välittömästi.

7.3.2.3   Äänisignaalia koskevat erityisvaatimukset

| 7.3.2.3.1 | Sävyarvoltaan pysyvä signaali (pysyvä taajuusspektri), esim. torvi: akustiset ym. tiedot ECE-säännön nro 28 I osan mukaisesti.
  Katkosignaali (signaali/tauko):
  Laukaisutaajuus ... (2 ± 1) Hz
  Signaalin kesto = tauon kesto ± 10 prosenttia |
| --- | --- |

7.3.2.3.1

Sävyarvoltaan pysyvä signaali (pysyvä taajuusspektri), esim. torvi: akustiset ym. tiedot ECE-säännön nro 28 I osan mukaisesti.

Katkosignaali (signaali/tauko):

Laukaisutaajuus ... (2 ± 1) Hz

Signaalin kesto = tauon kesto ± 10 prosenttia

| 7.3.2.3.2 | Taajuudeltaan vaihteleva äänisignaali: Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa esitettyjen vaatimusten mukaiset akustiset jne. ominaisuudet, mutta siirtyminen molempiin suuntiin tapahtuu samalla tavalla laajalta taajuuskaistalta edellä mainittuun taajuuskaistaan (1 800–3 550 Hz).
  Siirtymistaajuus ... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

7.3.2.3.2

Taajuudeltaan vaihteleva äänisignaali: Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa esitettyjen vaatimusten mukaiset akustiset jne. ominaisuudet, mutta siirtyminen molempiin suuntiin tapahtuu samalla tavalla laajalta taajuuskaistalta edellä mainittuun taajuuskaistaan (1 800–3 550 Hz).

Siirtymistaajuus ... (2 ± 1) Hz

| 7.3.2.3.3 | Äänitaso
  Äänen on tultava






  i) | joko Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osan mukaisesti hyväksytystä varoitusäänilaitteesta |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3.3

Äänitaso

Äänen on tultava

i)

joko Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osan mukaisesti hyväksytystä varoitusäänilaitteesta

| ii) | tai laitteesta, joka täyttää Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osan 6.1 ja 6.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

ii)

tai laitteesta, joka täyttää Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osan 6.1 ja 6.2 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Jos äänilähde on kuitenkin erilainen kuin alkuperäinen hälytysäänilaite, vähimmäisäänenvoimakkuutta voidaan alentaa 100 dB:iin (A), joka on mitattava Euroopan talouskomission säännön nro 28 I osassa määrätyissä olosuhteissa.

7.3.3   Optinen hälytys, jos asennettu

7.3.3.1   Yleistä

Jos ajoneuvoon kohdistuu murto tai luvaton toimenpide, laitteen on laukaistava optinen signaali, kuten jäljempänä 7.3.3.2 ja 7.3.3.3 kohdassa täsmennetään.

7.3.3.2   Optisen signaalin kesto

Optisen signaalin keston on oltava 25 sekunnista 5 minuuttiin hälytyksen laukeamisesta. Hälytysjärjestelmän katkaisemisen on katkaistava signaali välittömästi.

7.3.3.3   Optisen signaalin tyyppi

Kaikkien suuntavalojen ja/tai ajoneuvon matkustamon valaisemien vilkkuminen kaikki samaan virtapiiriin kuuluvat valolähteet mukaan luettuina.

Laukaisutaajuus ... (2 ± 1) Hz

Äänisignaalin osalta sallitaan myös asynkroniset signaalit.

Signaalin kesto = tauon kesto ± 10 prosenttia

7.3.4   Radiohälytys (radiokutsu), jos asennettu

Hälytysjärjestelmään voi kuulua radiolähettimen avulla hälytyssignaalin antava toiminto.

7.3.5   Hälytysjärjestelmän kytkennän lukitus

| 7.3.5.1 | Kun moottori on käynnissä, on oltava mahdotonta kytkeä hälytysjärjestelmä toimintaan tahallisesti tai tahattomasti. |
| --- | --- |

7.3.5.1

Kun moottori on käynnissä, on oltava mahdotonta kytkeä hälytysjärjestelmä toimintaan tahallisesti tai tahattomasti.

7.3.6   Hälytysjärjestelmän kytkeminen ja katkaiseminen

7.3.6.1   Kytkeminen toimintaan

Hälytysjärjestelmän kytkennässä sallitaan kaikkien soveltuvien välineiden käyttö sillä edellytyksellä, että niillä ei tahattomasti laukaista vääriä hälytyksiä.

7.3.6.2   Katkaiseminen

Hälytysjärjestelmän katkaisemisen tulee tapahtua jonkin seuraavan laitteen tai niiden yhdistelmän avulla. Myös muut vastaavan tuloksen mahdollistavat laitteet sallitaan.

| 7.3.6.2.1 | Mekaaninen avain (joka täyttää tämän säännön liitteen 10 määräykset), joka voidaan kytkeä ajoneuvon keskuslukitusjärjestelmään, johon sisältyy vähintään 1 000 yhdistelmää ja joka toimii ulkopuolelta. |
| --- | --- |

7.3.6.2.1

Mekaaninen avain (joka täyttää tämän säännön liitteen 10 määräykset), joka voidaan kytkeä ajoneuvon keskuslukitusjärjestelmään, johon sisältyy vähintään 1 000 yhdistelmää ja joka toimii ulkopuolelta.

| 7.3.6.2.2 | Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa laitteissa on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää ja sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esimerkiksi enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden. |
| --- | --- |

7.3.6.2.2

Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa laitteissa on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää ja sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esimerkiksi enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden.

| 7.3.6.2.3 | Mekaaninen avain tai suojattu ajoneuvon matkustamossa oleva sähköinen tai elektroninen laite, johon liittyy minuuttihidastin ajoneuvoon nousun ja siitä poistumisen osalta. |
| --- | --- |

7.3.6.2.3

Mekaaninen avain tai suojattu ajoneuvon matkustamossa oleva sähköinen tai elektroninen laite, johon liittyy minuuttihidastin ajoneuvoon nousun ja siitä poistumisen osalta.

7.3.7   Poistumishidastin

Jos hälytysjärjestelmän kytkin on asennettu suojatun alueen sisäpuolelle, on varattava tietty aika poistumiselle. Se voidaan säätää 15 sekunnin ja 45 sekunnin väliseksi ajaksi kytkimen käsittelystä. Hidastinta voidaan säätää käyttäjän tarpeiden mukaan.

7.3.8   Sisääntulohidastin

Jos ajoneuvon hälytysjärjestelmän kytkin on asennettu suojatun alueen sisäpuolelle, on ääni- ja optisten signaalien laukeamista hidastettava vähintään 5 sekuntia ja enintään 15 sekuntia. Hidastinta voidaan säätää käyttäjän tarpeiden mukaan.

7.3.9   Tilanosoitin

| 7.3.9.1 | Matkustamon sisä- ja ulkopuoliset optiset näytöt sallitaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilatietojen ilmoittamiseksi (kytketty, katkaistu, hälytyksen kytkentäaika, hälytys kytketty toimintaan). Matkustajatilan ulkopuolelle asennettujen optisten signaalien valonvoimakkuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cd. |
| --- | --- |

7.3.9.1

Matkustamon sisä- ja ulkopuoliset optiset näytöt sallitaan ajoneuvon hälytysjärjestelmän tilatietojen ilmoittamiseksi (kytketty, katkaistu, hälytyksen kytkentäaika, hälytys kytketty toimintaan). Matkustajatilan ulkopuolelle asennettujen optisten signaalien valonvoimakkuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cd.

| 7.3.9.2 | Jos järjestelmässä on lyhytaikaisten ”dynaamisten” toimien ilmaisu, (esim. siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin), sen on toimittava optisesti 7.3.10.1 kohdan mukaisesti. Optinen signaali voidaan saada aikaan myös suuntavilkkujen ja/tai matkustamon valaistuksen yhtäaikaisella toiminnalla sillä edellytyksellä, että suuntavilkkujen antaman optisen ilmoituksen kesto on enintään kolme sekuntia. |
| --- | --- |

7.3.9.2

Jos järjestelmässä on lyhytaikaisten ”dynaamisten” toimien ilmaisu, (esim. siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin), sen on toimittava optisesti 7.3.10.1 kohdan mukaisesti. Optinen signaali voidaan saada aikaan myös suuntavilkkujen ja/tai matkustamon valaistuksen yhtäaikaisella toiminnalla sillä edellytyksellä, että suuntavilkkujen antaman optisen ilmoituksen kesto on enintään kolme sekuntia.

7.3.10.   Virtalähde

Hälytysjärjestelmän virtalähteenä on oltava joko ajoneuvon akku tai uudelleen ladattava akku. Laitteessa voidaan käyttää myös ladattavaa tai ei-ladattavaa lisäakkua, jos sellainen kuuluu järjestelmään. Nämä akut eivät missään tapauksessa saa tuottaa energiaa muille ajoneuvon sähköjärjestelmän osille.

7.3.11   Valinnaisia toimintoja koskevia erityisiä vaatimuksia

7.3.11.1   Automaattivalvonta, automaattinen vianilmoitin

Hälytysjärjestelmää kytkettäessä häiritsevät tekijät, kuten avoimet ovet jne. voidaan havaita automaattivalvonnalla (todennäköisyysvalvonta), ja häiritsevät tekijät tulevat esille.

7.3.11.2   Hälytys vaaratilanteessa

Optinen hälytys ja/tai äänihälytys ja/tai radiohälytys sallitaan riippumatta hälytysjärjestelmän tilasta (kytketty tai katkaistu) ja/tai toiminnasta. Hälytys on voitava laukaista ajoneuvon sisäpuolelta eikä sillä saa olla vaikutusta hälytysjärjestelmän tilaan (kytketty tai katkaistu). Ajoneuvon käyttäjän on myös voitava katkaista hälytys. Kun on kyse äänihälytyksestä, kunkin laukaisun jälkeen seuraavan signaalin jälkeen seuraavan signaalin kestoa ei rajoiteta. Vaaratilanteessa hälytys ei saa pysäyttää tai sammuttaa moottoria, jos se on käynnissä.

7.4   TESTAUSOLOSUHTEET

Kaikki ajoneuvon hälytysjärjestelmän ja hälytysjärjestelmän osat on testattava 6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

Tämä vaatimus ei koske

| 7.4.1 | osia, jotka on asennettu ja testattu ajoneuvoon kuuluvina osina riippumatta siitä, kuuluuko ajoneuvoon ajoneuvon hälytysjärjestelmä tai hälytysjärjestelmä (esimerkiksi valot), tai |
| --- | --- |

7.4.1

osia, jotka on asennettu ja testattu ajoneuvoon kuuluvina osina riippumatta siitä, kuuluuko ajoneuvoon ajoneuvon hälytysjärjestelmä tai hälytysjärjestelmä (esimerkiksi valot), tai

| 7.4.2 | aiemmin ajoneuvoon kuuluvina osina testattuja osia, testattuja osia, jos niiden tueksi on esitetty asiakirja. |
| --- | --- |

7.4.2

aiemmin ajoneuvoon kuuluvina osina testattuja osia, testattuja osia, jos niiden tueksi on esitetty asiakirja.

7.5   OHJEET

Jokaisen ajoneuvon mukana on oltava seuraavat ohjeet:

| 7.5.1 | Käyttöohjeet |
| --- | --- |

7.5.1

Käyttöohjeet

| 7.5.2 | Huolto-ohjeet |
| --- | --- |

7.5.2

Huolto-ohjeet

| 7.5.3 | Yleinen varoitus järjestelmään tehtävien muutosten tai lisäysten aiheuttamista vaaroista. |
| --- | --- |

7.5.3

Yleinen varoitus järjestelmään tehtävien muutosten tai lisäysten aiheuttamista vaaroista.

8.   IV OSA: AJONESTOLAITTEIDEN HYVÄKSYNTÄ JA AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN AJONESTOLAITTEIDEN OSALTA

8.1   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön IV osassa

| 8.1.1 | ’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka estää ajoneuvon liikkumisen oman moottorinsa avulla. |
| --- | --- |

8.1.1

’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka estää ajoneuvon liikkumisen oman moottorinsa avulla.

| 8.1.2 | ’Valvontalaitteilla’ tarkoitetaan laitteita, joita tarvitaan ajonestolaitteen kytkemiseksi ja/tai katkaisemiseksi. |
| --- | --- |

8.1.2

’Valvontalaitteilla’ tarkoitetaan laitteita, joita tarvitaan ajonestolaitteen kytkemiseksi ja/tai katkaisemiseksi.

| 8.1.3 | ’Tilanosoittimella’ tarkoitetaan kaikkia laitteita, joilla voidaan osoittaa ajonestolaitteen tila (kytketty/katkaistu, siirtyminen kytketystä katkaistuun tilaan ja päinvastoin). |
| --- | --- |

8.1.3

’Tilanosoittimella’ tarkoitetaan kaikkia laitteita, joilla voidaan osoittaa ajonestolaitteen tila (kytketty/katkaistu, siirtyminen kytketystä katkaistuun tilaan ja päinvastoin).

| 8.1.4 | ’Kytketyllä tilalla’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa ajoneuvoa ei voida ajaa normaalisti sen omalla käyttövoimalla. |
| --- | --- |

8.1.4

’Kytketyllä tilalla’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa ajoneuvoa ei voida ajaa normaalisti sen omalla käyttövoimalla.

| 8.1.5 | ’Katkaistulla tilalla’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa ajoneuvoa voidaan ajaa normaalisti. |
| --- | --- |

8.1.5

’Katkaistulla tilalla’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa ajoneuvoa voidaan ajaa normaalisti.

| 8.1.6 | ’Avaimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ja valmistettu vain sen avulla käytettäväksi suunnitellun ja valmistetun lukitusjärjestelmän käyttämiseen. |
| --- | --- |

8.1.6

’Avaimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu ja valmistettu vain sen avulla käytettäväksi suunnitellun ja valmistetun lukitusjärjestelmän käyttämiseen.

| 8.1.7 | ’Ohituksella’ tarkoitetaan suunniteltua ominaisuutta, joka lukitsee ajonestolaitteen katkaistuun tilaan. |
| --- | --- |

8.1.7

’Ohituksella’ tarkoitetaan suunniteltua ominaisuutta, joka lukitsee ajonestolaitteen katkaistuun tilaan.

| 8.1.8 | ’Vaihtuvalla koodilla’ tarkoitetaan elektronista koodia, joka koostuu useista osista, joiden yhdistelmä vaihtuu sattumanvaraisesti lähetysyksikön jokaisen käyttökerran jälkeen. |
| --- | --- |

8.1.8

’Vaihtuvalla koodilla’ tarkoitetaan elektronista koodia, joka koostuu useista osista, joiden yhdistelmä vaihtuu sattumanvaraisesti lähetysyksikön jokaisen käyttökerran jälkeen.

| 8.1.9 | ’Ajonestolaitteen tyypillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  a) | valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- | --- |

8.1.9

’Ajonestolaitteen tyypillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

a)

valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki;

| b) | valvontalaitteiden tyyppi; |
| --- | --- |

b)

valvontalaitteiden tyyppi;

| c) | niiden suunnitellun toiminnan vaikutus ajoneuvon kyseiseen järjestelmään (kuten jäljempänä 8.3.1. kohdassa on mainittu). |
| --- | --- |

c)

niiden suunnitellun toiminnan vaikutus ajoneuvon kyseiseen järjestelmään (kuten jäljempänä 8.3.1. kohdassa on mainittu).

| 8.1.10 | ’Ajoneuvotyypillä ajonestolaitteen osalta’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  a) | valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- | --- |

8.1.10

’Ajoneuvotyypillä ajonestolaitteen osalta’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

a)

valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki;

| b) | ajoneuvon sellaiset ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi ajonestolaitteen ominaisuuksiin; |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon sellaiset ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi ajonestolaitteen ominaisuuksiin;

| c) | ajonestolaitteen tyyppi ja suunnittelu. |
| --- | --- |

c)

ajonestolaitteen tyyppi ja suunnittelu.

8.2   YLEISET VAATIMUKSET

| 8.2.1 | Ajonestolaite on voitava kytkeä ja katkaista näiden vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

8.2.1

Ajonestolaite on voitava kytkeä ja katkaista näiden vaatimusten mukaisesti.

| 8.2.2 | Jos ajonestolaitteessa esimerkiksi kytkentä tai katkaisu tapahtuu radion avulla, järjestelmän on oltava soveltuvien ETSI-standardien mukainen (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 5). Kyseisiä standardeja ovat esim. EN 300220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 3002202 V1.3.1 (2000-09), EN 300220-3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301489-3 V1.2.1. (2000-08) (myös kaikki varoituksia koskevat vaatimukset). Ajonestolaitteen kytkemiseksi toimintaan tai pois toiminnasta käytettävien radioaaltojen taajuuden ja enimmäislähetystehon on oltava CEPT/ERC:n suosituksen mukaisia (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 6). lyhyen kantomatkan laitteiden käyttöön liittyvä suositus 70-03 (17. helmikuuta 2000) (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 7). |
| --- | --- |

8.2.2

Jos ajonestolaitteessa esimerkiksi kytkentä tai katkaisu tapahtuu radion avulla, järjestelmän on oltava soveltuvien ETSI-standardien mukainen (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 5). Kyseisiä standardeja ovat esim. EN 300220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 3002202 V1.3.1 (2000-09), EN 300220-3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301489-3 V1.2.1. (2000-08) (myös kaikki varoituksia koskevat vaatimukset). Ajonestolaitteen kytkemiseksi toimintaan tai pois toiminnasta käytettävien radioaaltojen taajuuden ja enimmäislähetystehon on oltava CEPT/ERC:n suosituksen mukaisia (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 6). lyhyen kantomatkan laitteiden käyttöön liittyvä suositus 70-03 (17. helmikuuta 2000) (ks. 6.2.3 kohtaan liittyvä alaviite 7).

| 8.2.3 | Ajonestolaitteen ja sen asennuksen on oltava suunniteltu siten, että ajoneuvo edelleen täyttää tekniset vaatimukset, kun se on varustettu tällaisella laitteella. |
| --- | --- |

8.2.3

Ajonestolaitteen ja sen asennuksen on oltava suunniteltu siten, että ajoneuvo edelleen täyttää tekniset vaatimukset, kun se on varustettu tällaisella laitteella.

| 8.2.4 | Ajonestolaite ei saa kytkeytyä toimintaan, kun virta-avain on moottorin toiminta-asennossa, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:






  a) | ajoneuvo on varustettu tai tarkoitettu varustettavaksi ambulanssi-, palokunta- tai poliisikäyttöön tai |
| --- | --- | --- |

8.2.4

Ajonestolaite ei saa kytkeytyä toimintaan, kun virta-avain on moottorin toiminta-asennossa, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

a)

ajoneuvo on varustettu tai tarkoitettu varustettavaksi ambulanssi-, palokunta- tai poliisikäyttöön tai

| b) | moottorin on






  i) | käytettävä koneita, jotka muodostavat osan ajoneuvosta tai jotka asennettu ajoneuvoon muuta tarkoitusta kuin ajoneuvon kuljettamista varten tai |
| --- | --- | --- |

b)

moottorin on

i)

käytettävä koneita, jotka muodostavat osan ajoneuvosta tai jotka asennettu ajoneuvoon muuta tarkoitusta kuin ajoneuvon kuljettamista varten tai

| ii) | pidettävä ajoneuvojen akkujen sähkövoima tasolla, jota kyseisen koneen tai laitteen käyttäminen edellyttää |
| --- | --- |

ii)

pidettävä ajoneuvojen akkujen sähkövoima tasolla, jota kyseisen koneen tai laitteen käyttäminen edellyttää

ja ajoneuvo on paikoillaan ja pysäköintijarru on toiminnassa. Kun tätä poikkeusta käytetään, siitä on ilmoitettava ilmoitusasiakirjan lisäyksen kohdan 2 mukaisesti (tämän säännön liite 2).

| 8.2.5 | Ajonestolaitteen ohittaminen pysyvästi ei saa olla mahdollista. |
| --- | --- |

8.2.5

Ajonestolaitteen ohittaminen pysyvästi ei saa olla mahdollista.

| 8.2.6 | Ajonestimen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että kun ajoneuvo on varustettu tällä laitteella, mainittu laite ei saa vaikuttaa kielteisesti ajoneuvon toimintaan tai sen turvalliseen käyttöön edes toimintahäiriön aikana. |
| --- | --- |

8.2.6

Ajonestimen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että kun ajoneuvo on varustettu tällä laitteella, mainittu laite ei saa vaikuttaa kielteisesti ajoneuvon toimintaan tai sen turvalliseen käyttöön edes toimintahäiriön aikana.

| 8.2.7 | Ajonestolaite on suunniteltava ja valmistettava siten, että kun ajoneuvo on varustettu laitteella valmistajan antamien ohjeiden mukaan, laitetta ei voi saada epäkuntoon tai tuhota nopeasti ja huomiota herättämättä, esimerkiksi halvoilla, helposti kätkettävillä ja yleisesti saatavilla olevilla työkaluilla, laitteilla tai järjestelmillä. Tärkeimpien osien tai kokonaisuuksien vaihtamisen ajonestolaitteen ohittamistarkoituksessa on oltava vaikeaa ja aikaa vievää. |
| --- | --- |

8.2.7

Ajonestolaite on suunniteltava ja valmistettava siten, että kun ajoneuvo on varustettu laitteella valmistajan antamien ohjeiden mukaan, laitetta ei voi saada epäkuntoon tai tuhota nopeasti ja huomiota herättämättä, esimerkiksi halvoilla, helposti kätkettävillä ja yleisesti saatavilla olevilla työkaluilla, laitteilla tai järjestelmillä. Tärkeimpien osien tai kokonaisuuksien vaihtamisen ajonestolaitteen ohittamistarkoituksessa on oltava vaikeaa ja aikaa vievää.

| 8.2.8 | Ajonestolaite on suunniteltava ja valmistettava siten, että kun ajoneuvo on varustettu laitteella valmistajan antamien vaatimusten mukaan, se kestää kohtuullisen käyttöajan ympäristössään ajoneuvon sisällä (ks. 8.4 kohdan testit). Ajonestolaitteen asentaminen ei etenkään saa vaikuttaa ajoneuvon virtapiiristön sähköominaisuuksiin (hitsatut liitännät, kytkentöjen turvallisuus jne.). |
| --- | --- |

8.2.8

Ajonestolaite on suunniteltava ja valmistettava siten, että kun ajoneuvo on varustettu laitteella valmistajan antamien vaatimusten mukaan, se kestää kohtuullisen käyttöajan ympäristössään ajoneuvon sisällä (ks. 8.4 kohdan testit). Ajonestolaitteen asentaminen ei etenkään saa vaikuttaa ajoneuvon virtapiiristön sähköominaisuuksiin (hitsatut liitännät, kytkentöjen turvallisuus jne.).

| 8.2.9 | Ajonestolaite voidaan yhdistää ajoneuvon muihin järjestelmiin tai se voidaan sisällyttää niihin (esimerkiksi moottorin ohjaus, hälytysjärjestelmät). |
| --- | --- |

8.2.9

Ajonestolaite voidaan yhdistää ajoneuvon muihin järjestelmiin tai se voidaan sisällyttää niihin (esimerkiksi moottorin ohjaus, hälytysjärjestelmät).

| 8.2.10 | Ajonestolaite, joka estää ajoneuvon jarrujen vapauttamisen, ei ole sallittu. Poikkeuksena tästä on ajonestolaite, joka estää pneumaattisesti vapautuvien jousijarrujen (9) vapauttamisen ja joka toimii siten, että tavanomaisessa käytössä tai vikatilanteessa täyttyvät tämän säännön mukaisen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevat säännön nro 13 mukaiset tekniset vaatimukset.
  Tämän kohdan vaatimusten täyttäminen ei anna ajonestolaitteelle, joka estää pneumaattisesti vapautuvien jousijarrujen vapauttamisen, vapautusta tässä säännössä vahvistetuista teknisistä vaatimuksista. |
| --- | --- |

8.2.10

Ajonestolaite, joka estää ajoneuvon jarrujen vapauttamisen, ei ole sallittu. Poikkeuksena tästä on ajonestolaite, joka estää pneumaattisesti vapautuvien jousijarrujen (9) vapauttamisen ja joka toimii siten, että tavanomaisessa käytössä tai vikatilanteessa täyttyvät tämän säännön mukaisen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevat säännön nro 13 mukaiset tekniset vaatimukset.

Tämän kohdan vaatimusten täyttäminen ei anna ajonestolaitteelle, joka estää pneumaattisesti vapautuvien jousijarrujen vapauttamisen, vapautusta tässä säännössä vahvistetuista teknisistä vaatimuksista.

| 8.2.11 | Ajonestolaite ei saa toimia siten, että se käyttää ajoneuvon jarruja. |
| --- | --- |

8.2.11

Ajonestolaite ei saa toimia siten, että se käyttää ajoneuvon jarruja.

8.3   ERITYISET VAATIMUKSET

8.3.1   Toiminnan eston laajuus

| 8.3.1.1 | Ajonestolaitteen on estettävä liikkuvan ajoneuvon toiminta oman moottorin avulla vähintään yhdellä seuraavista tavoista:






  8.3.1.1.1 | jos kyseessä on jälkiasennus tai dieselmoottorilla varustettu ajoneuvo, ajoneuvon omalla voimalla tapahtuvaan toimintaan tarvittavien vähintään kahden erillisen piirin tehottomaksi tekeminen (esimerkiksi moottorin käynnistyminen, sytytys, polttoainesyöttö, pneumaattisesti vapautuvat jousijarrut jne.) |
| --- | --- | --- |

8.3.1.1

Ajonestolaitteen on estettävä liikkuvan ajoneuvon toiminta oman moottorin avulla vähintään yhdellä seuraavista tavoista:

8.3.1.1.1

jos kyseessä on jälkiasennus tai dieselmoottorilla varustettu ajoneuvo, ajoneuvon omalla voimalla tapahtuvaan toimintaan tarvittavien vähintään kahden erillisen piirin tehottomaksi tekeminen (esimerkiksi moottorin käynnistyminen, sytytys, polttoainesyöttö, pneumaattisesti vapautuvat jousijarrut jne.)

| 8.3.1.1.2 | vähintään yhteen ajoneuvon toiminnassa tarvittavaan valvontayksikköön kohdistuva koodihäirintä. |
| --- | --- |

8.3.1.1.2

vähintään yhteen ajoneuvon toiminnassa tarvittavaan valvontayksikköön kohdistuva koodihäirintä.

| 8.3.1.2 | Katalyyttimuuntimella varustettuun ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitettu ajonestolaite ei saa aiheuttaa palamattoman polttoaineen pääsyä pakoputkeen. |
| --- | --- |

8.3.1.2

Katalyyttimuuntimella varustettuun ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitettu ajonestolaite ei saa aiheuttaa palamattoman polttoaineen pääsyä pakoputkeen.

8.3.2   Toimintavarmuus

Toimintavarmuus on voitava taata ajonestolaitteen tarkoituksenmukaisen suunnittelun avulla, kun otetaan huomioon ajoneuvoa koskevat erityiset ympäristövaatimukset (ks. 8.2.8 ja 8.4 kohta ).

8.3.3   Käyttöturvallisuus

On varmistettava, että ajonestolaite ei muuta toimintatilaansa (kytketty/katkaistu) minkään 8.4 kohdassa esitetyn testin seurauksena.

8.3.4   Ajonestolaitteen kytkeminen toimintaan

| 8.3.4.1 | Ajonestolaitteen on kytkeydyttävä toimintaan ilman kuljettajan täydentäviä toimenpiteitä vähintään yhdellä seuraavassa mainituista tavoista:






  a) | kun virta-avain käännetään virtalukossa asentoon 0 ja kun vähintään yhtä ajoneuvon ovea käytetään; lisäksi sellaiset ajonestolaitteet, jotka välittömästi ennen ajoneuvon tavanomaista käynnistystä tai sen aikana kytkeytyvät pois toiminnasta, voivat kytkeytyvät toimintaan, kun virta katkaistaan; |
| --- | --- | --- |

8.3.4.1

Ajonestolaitteen on kytkeydyttävä toimintaan ilman kuljettajan täydentäviä toimenpiteitä vähintään yhdellä seuraavassa mainituista tavoista:

a)

kun virta-avain käännetään virtalukossa asentoon 0 ja kun vähintään yhtä ajoneuvon ovea käytetään; lisäksi sellaiset ajonestolaitteet, jotka välittömästi ennen ajoneuvon tavanomaista käynnistystä tai sen aikana kytkeytyvät pois toiminnasta, voivat kytkeytyvät toimintaan, kun virta katkaistaan;

| b) | enintään viisi minuuttia sen jälkeen, kun avain on vedetty virtalukosta. |
| --- | --- |

b)

enintään viisi minuuttia sen jälkeen, kun avain on vedetty virtalukosta.

| 8.3.4.2 | Jos ajonestolaite voi 8.2.4 kohdan mukaisesti kytkeytyä toimintaan, kun virta-avain on moottorin toiminta-asennossa, ajonestolaite voi kytkeytyä toimintaan myös silloin, kun kuljettajan ovi avataan, ja/tai käyttäjän tietoisen toiminnan seurauksena. |
| --- | --- |

8.3.4.2

Jos ajonestolaite voi 8.2.4 kohdan mukaisesti kytkeytyä toimintaan, kun virta-avain on moottorin toiminta-asennossa, ajonestolaite voi kytkeytyä toimintaan myös silloin, kun kuljettajan ovi avataan, ja/tai käyttäjän tietoisen toiminnan seurauksena.

8.3.5   Katkaiseminen

| 8.3.5.1 | Ajonestolaite on voitava katkaista toiminnasta vähintään jonkin jäljempänä esitetyn laitteen tai laitteiden yhdistelmän avulla. Myös muut vastaavan turvatason ja tuloksen antavat laitteet sallitaan. |
| --- | --- |

8.3.5.1

Ajonestolaite on voitava katkaista toiminnasta vähintään jonkin jäljempänä esitetyn laitteen tai laitteiden yhdistelmän avulla. Myös muut vastaavan turvatason ja tuloksen antavat laitteet sallitaan.

| 8.3.5.1.1 | Numeronäppäimistö, jonka avulla voidaan yksittäisesti käyttää valinnaista koodia, johon sisältyy vähintään 10 000 yhdistelmää. |
| --- | --- |

8.3.5.1.1

Numeronäppäimistö, jonka avulla voidaan yksittäisesti käyttää valinnaista koodia, johon sisältyy vähintään 10 000 yhdistelmää.

| 8.3.5.1.2 | Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa laitteissa on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää ja sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esimerkiksi enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden. |
| --- | --- |

8.3.5.1.2

Sähköisissä tai elektronisissa, esimerkiksi kaukosäätimellä ohjattavissa laitteissa on oltava vähintään 50 000 yhdistelmää ja sattumanvarainen koodausjärjestelmä ja/tai vähintään kymmenen päivän selausaika, esimerkiksi enintään 5 000 yhdistelmää 24 tunnissa vähintään 50 000 yhdistelmää kohden.

| 8.3.5.1.3 | Jos katkaiseminen on mahdollista kaukosäätimellä, ajonestolaitteen on palattava kytkettyyn tilaan viiden minuutin kuluessa katkaisemisesta, jos käynnistyspiirissä ei ole toteutettu mitään lisätoimia. |
| --- | --- |

8.3.5.1.3

Jos katkaiseminen on mahdollista kaukosäätimellä, ajonestolaitteen on palattava kytkettyyn tilaan viiden minuutin kuluessa katkaisemisesta, jos käynnistyspiirissä ei ole toteutettu mitään lisätoimia.

8.3.6   Tilanosoitin

| 8.3.6.1 | Ajonestolaitteen tilan (kytketty/katkaistu, siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin) ilmaisevat optiset ilmaisimet sallitaan matkustamon sisä- ja ulkopuolella. Matkustamon ulkopuolelle asennettujen optisten signaalien valonvoimakkuus saa olla enintään 0,5 cd. |
| --- | --- |

8.3.6.1

Ajonestolaitteen tilan (kytketty/katkaistu, siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin) ilmaisevat optiset ilmaisimet sallitaan matkustamon sisä- ja ulkopuolella. Matkustamon ulkopuolelle asennettujen optisten signaalien valonvoimakkuus saa olla enintään 0,5 cd.

| 8.3.6.2 | Jos järjestelmässä on lyhytaikaisten ”dynaamisten” toimien ilmaisu, (esimerkiksi siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin), sen on toimittava optisesti 8.3.6.1 kohdan mukaisesti. Optinen signaali voidaan saada aikaan myös suuntavilkkujen ja/tai matkustajatilan valaistuksen yhtäaikaisella toiminnalla sillä edellytyksellä, että suuntavilkkujen antaman optisen signaalin kesto ei ylitä kolmea sekuntia. |
| --- | --- |

8.3.6.2

Jos järjestelmässä on lyhytaikaisten ”dynaamisten” toimien ilmaisu, (esimerkiksi siirtyminen kytkentätilasta katkaisutilaan ja päinvastoin), sen on toimittava optisesti 8.3.6.1 kohdan mukaisesti. Optinen signaali voidaan saada aikaan myös suuntavilkkujen ja/tai matkustajatilan valaistuksen yhtäaikaisella toiminnalla sillä edellytyksellä, että suuntavilkkujen antaman optisen signaalin kesto ei ylitä kolmea sekuntia.

8.4   TOIMINTAPARAMETRIT JA TESTAUSOLOSUHTEET

8.4.1   Toimintaparametrit

Kaikkien ajonestolaiteen osien on vastattava tämän säännön 6.4 kohdan vaatimuksia.

Tämä vaatimus ei koske

| i) | osia, jotka on asennettu ja testattu ajoneuvoon kuuluvina osina riippumatta siitä, onko ajonestolaite asennettu, (esimerkiksi valot), tai |
| --- | --- |

i)

osia, jotka on asennettu ja testattu ajoneuvoon kuuluvina osina riippumatta siitä, onko ajonestolaite asennettu, (esimerkiksi valot), tai

| ii) | aikaisemmin ajoneuvoon kuuluvina osina testattuja osia, kun tämän tueksi on esitetty asiakirja-aineistoa. |
| --- | --- |

ii)

aikaisemmin ajoneuvoon kuuluvina osina testattuja osia, kun tämän tueksi on esitetty asiakirja-aineistoa.

8.4.2   Testausolosuhteet

Kaikki testit on tehtävä järjestyksessä yhdelle ajonestolaitteelle. Testausviranomaisen harkinnan mukaan voidaan kuitenkin käyttää muita näytekappaleita, jos tämän ei katsota vaikuttavan muiden testien tuloksiin.

8.4.3   Toimintatesti

Kun kaikki jäljempänä mainitut testit on suoritettu, ajonestolaite on testattava tämän säännön 6.4.2.1.2 kohdan mukaisissa tavanomaisissa testausolosuhteissa sen varmistamiseksi, että ajonestolaite toimii edelleen normaalisti. Tarvittaessa sulakkeet voidaan vaihtaa ennen testiä.

Kaikkien ajonestolaitteen osien on vastattava tämän säännön 6.4.2.2–6.4.2.8 ja 6.4.2.12 kohdan vaatimuksia.

8.5   OHJEET

(8.5.1–8.5.3 kohta ainoastaan jälkiasennuksia varten.)

Jokaisen ajonestolaitteen mukana on oltava seuraavat:

| 8.5.1 | Asennusohjeet






  8.5.1.1 | Luettelo ajoneuvoista ja ajoneuvomalleista, joihin laite on tarkoitettu. Tämä luettelo voi olla täsmällinen tai yleinen, esim. ”kaikki bensiinimoottorilla ja 12 voltin negatiivisesti maadoitetulla akulla varustetut autot”. |
| --- | --- | --- |

8.5.1

Asennusohjeet

8.5.1.1

Luettelo ajoneuvoista ja ajoneuvomalleista, joihin laite on tarkoitettu. Tämä luettelo voi olla täsmällinen tai yleinen, esim. ”kaikki bensiinimoottorilla ja 12 voltin negatiivisesti maadoitetulla akulla varustetut autot”.

| 8.5.1.2 | Selvien valokuvien ja/tai piirrosten avulla kuvattu asennusmenetelmä. |
| --- | --- |

8.5.1.2

Selvien valokuvien ja/tai piirrosten avulla kuvattu asennusmenetelmä.

| 8.5.1.3 | Toimittajan antamien yksityiskohtaisten asennusohjeiden on oltava sellaiset, että valtuutetun asentajan noudattaessa niitä oikein ajoneuvon turvallisuus ja toimintavarmuus eivät vaarannu. |
| --- | --- |

8.5.1.3

Toimittajan antamien yksityiskohtaisten asennusohjeiden on oltava sellaiset, että valtuutetun asentajan noudattaessa niitä oikein ajoneuvon turvallisuus ja toimintavarmuus eivät vaarannu.

| 8.5.1.4 | Toimitetuissa asennusohjeissa on täsmennettävä ajonestojärjestelmän tarvitsema sähköenergia ja tarvittaessa suositeltava suuremman akun käyttöä. |
| --- | --- |

8.5.1.4

Toimitetuissa asennusohjeissa on täsmennettävä ajonestojärjestelmän tarvitsema sähköenergia ja tarvittaessa suositeltava suuremman akun käyttöä.

| 8.5.1.5 | Toimittajan on ilmoitettava laitteen asentamisen jälkeen ajoneuvon osalta suoritettaviin tarkistusmenettelyihin liittyvät yksityiskohdat. Erityistä huomiota on kiinnitettävä turvallisuusominaisuuksiin. |
| --- | --- |

8.5.1.5

Toimittajan on ilmoitettava laitteen asentamisen jälkeen ajoneuvon osalta suoritettaviin tarkistusmenettelyihin liittyvät yksityiskohdat. Erityistä huomiota on kiinnitettävä turvallisuusominaisuuksiin.

| 8.5.2 | Asennustodistuksen malli, josta annetaan esimerkki liitteessä 7. |
| --- | --- |

8.5.2

Asennustodistuksen malli, josta annetaan esimerkki liitteessä 7.

| 8.5.3 | Ajonestolaitteen ostajalle osoitettu yleinen varoitus, jossa pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin seikkoihin:






  8.5.3.1 | ajonestolaite on asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

8.5.3

Ajonestolaitteen ostajalle osoitettu yleinen varoitus, jossa pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin seikkoihin:

8.5.3.1

ajonestolaite on asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti;

| 8.5.3.2 | on suositeltavaa käyttää ammattiasentajaa (ostaja voi pyytää ajonestolaitteen valmistajalta tietoa hyväksytyistä asentajista); |
| --- | --- |

8.5.3.2

on suositeltavaa käyttää ammattiasentajaa (ostaja voi pyytää ajonestolaitteen valmistajalta tietoa hyväksytyistä asentajista);

| 8.5.3.3 | asentaja voi täyttää ajonestolaitteen mukana annetun asennustodistuksen. |
| --- | --- |

8.5.3.3

asentaja voi täyttää ajonestolaitteen mukana annetun asennustodistuksen.

| 8.5.4 | Käyttöohjeet |
| --- | --- |

8.5.4

Käyttöohjeet

| 8.5.5 | Huolto-ohjeet |
| --- | --- |

8.5.5

Huolto-ohjeet

| 8.5.6 | Yleinen varoitus ajonestolaitteeseen tehtävien muutosten tai lisäysten aiheuttamista vaaroista: tällaiset muutokset tai lisäykset mitätöivät automaattisesti edellä 8.5.2 kohdassa tarkoitetun asennustodistuksen. |
| --- | --- |

8.5.6

Yleinen varoitus ajonestolaitteeseen tehtävien muutosten tai lisäysten aiheuttamista vaaroista: tällaiset muutokset tai lisäykset mitätöivät automaattisesti edellä 8.5.2 kohdassa tarkoitetun asennustodistuksen.

9.   TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 9.1 | Kaikista ajoneuvo- tai osatyypin muutoksista on tämän säännön osalta ilmoitettava ajoneuvon tai osan tyyppihyväksynnän myöntäneelle hallinnolliselle yksikölle. Kyseinen yksikkö voi






  9.1.1 | joko katsoa, että tehdyistä muutoksista ei todennäköisesti aiheudu huomattavia haittavaikutuksia ja että osa tai ajoneuvo joka tapauksessa yhä täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

9.1

Kaikista ajoneuvo- tai osatyypin muutoksista on tämän säännön osalta ilmoitettava ajoneuvon tai osan tyyppihyväksynnän myöntäneelle hallinnolliselle yksikölle. Kyseinen yksikkö voi

9.1.1

joko katsoa, että tehdyistä muutoksista ei todennäköisesti aiheudu huomattavia haittavaikutuksia ja että osa tai ajoneuvo joka tapauksessa yhä täyttää vaatimukset, tai

| 9.1.2 | vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

9.1.2

vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 9.2 | Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä muutoksista on ilmoitettava edellä 4.3 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä muutoksista on ilmoitettava edellä 4.3 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 9.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille. |
| --- | --- |

9.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

10.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 10.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot/osat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät tämän säännön soveltuvien osien vaatimukset. |
| --- | --- |

10.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot/osat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät tämän säännön soveltuvien osien vaatimukset.

| 10.2 | Kunkin ajoneuvo- tai osatyypin kohdalla on toteutettava tämän säännön soveltuvassa osassa (soveltuvissa osissa) kuvatut testit tilastollisesti valvotulla ja sattumanvaraisella tavalla jonkin tavanomaisen laadunvarmistusmenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

10.2

Kunkin ajoneuvo- tai osatyypin kohdalla on toteutettava tämän säännön soveltuvassa osassa (soveltuvissa osissa) kuvatut testit tilastollisesti valvotulla ja sattumanvaraisella tavalla jonkin tavanomaisen laadunvarmistusmenetelmän mukaisesti.

| 10.3 | Hyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

10.3

Hyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kerran kahdessa vuodessa.

11.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 11.1 | Ajoneuvo- tai osatyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 10 kohdan vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

11.1

Ajoneuvo- tai osatyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 10 kohdan vaatimukset eivät täyty.

| 11.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteen 2 osassa 1, 2 tai 2 esitetyn soveltuvan mallin mukaisella ilmoituksella. |
| --- | --- |

11.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteen 2 osassa 1, 2 tai 2 esitetyn soveltuvan mallin mukaisella ilmoituksella.

12.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvo-/osatyypin valmistuksen, sen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 2 osassa 1, 2 tai 3 esitetyn soveltuvan mallin mukaisella lomakkeella.

13.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä sääntöjen nro 18 ja 97 mukaisesti myönnettyjä nykyisiä hyväksyntiä tai niiden laajentamisia muutoin kuin kyseisten sääntöjen siirtymäsäännösten mukaisesti.

13.1   Ajonestolaitetyypin hyväksyntä

| 13.1.1 | 36 kuukauden kuluttua säännön alkuperäisen version täydennyksen nro 1 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksyntiä vain jos hyväksyttävä osatyyppi tai erillinen tekninen yksikkötyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna säännön alkuperäisen version täydennyksellä 1. |
| --- | --- |

13.1.1

36 kuukauden kuluttua säännön alkuperäisen version täydennyksen nro 1 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksyntiä vain jos hyväksyttävä osatyyppi tai erillinen tekninen yksikkötyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna säännön alkuperäisen version täydennyksellä 1.

| 13.1.2 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntiä niille osien tai erillisten teknisten yksikköjen tyypeille, jotka täyttävät tämän säännön alkuperäisen version vaatimukset, sillä edellytyksellä, että osa tai erillinen tekninen yksikkö on tarkoitettu asennettavaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin alkuperäisosien tilalle ja että tässä säännössä, sellaisena kuin se on muutettuna säännön alkuperäisen version täydennyksellä nro 1, esitetyt vaatimukset täyttävän osan tai erillisen teknisen yksikön asentaminen ei olisi teknisesti toteutettavissa. |
| --- | --- |

13.1.2

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntiä niille osien tai erillisten teknisten yksikköjen tyypeille, jotka täyttävät tämän säännön alkuperäisen version vaatimukset, sillä edellytyksellä, että osa tai erillinen tekninen yksikkö on tarkoitettu asennettavaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin alkuperäisosien tilalle ja että tässä säännössä, sellaisena kuin se on muutettuna säännön alkuperäisen version täydennyksellä nro 1, esitetyt vaatimukset täyttävän osan tai erillisen teknisen yksikön asentaminen ei olisi teknisesti toteutettavissa.

13.2   Ajoneuvotyypin hyväksyntä

36 kuukauden kuluttua säännön alkuperäisen version täydennyksen nro 1 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksyntiä vain jos hyväksyttävä ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna säännön alkuperäisen version täydennyksellä 1.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7 (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi tarkistettuna tarkistuksella Amend.4).

(2)  Huomioon otetaan ainoastaan ajoneuvot, joissa on 12 voltin sähköjärjestelmä.

(3)  Suositellaan, että sopimuspuolet soveltavat osia I ja IV luokan M1 ajoneuvojen hyväksymiseen ja osaa I ainoastaan luokan N1 ajoneuvojen hyväksymiseen ja että muut vaatimukset jäävät valinnaisiksi. Osia II, III ja IV olisi sovellettava, kun kyseiset laitteet on asennettu kohdissa 1.3–1.5 tarkoitettuihin ajoneuvoluokkiin.

(4)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia ja Montenegro 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö (hyväksynnät myöntävät jäsenvaltiot käyttäen omia ECE-tunnuksiaan) 42, Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50 ja Korean tasavalta 51. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(5)  ETSI : Euroopan telealan standardointilaitos. Jos näitä standardeja ei ole saatavilla tämän säännön tullessa voimaan, sovelletaan asiaankuuluvia kansallisia vaatimuksia.

(6)  CEPT: Conference of European Posts and Telecommunications (Euroopan posti- ja televiranomaisten liitto)

ERC: Euroopan radioviestintäkomitea

(7)  Sopimuspuolet voivat kieltää taajuuden ja/tai tehon ja voivat sallia toisen taajuuden ja/tai tehon käytön.

(8)  Optisessa hälytyslaitteessa käytettävien ja ajoneuvon valaistusjärjestelmään kuuluvien valolähteiden ei välttämättä tarvitse täyttää kohdassa 6.4.1 määrättyjä toimintaparametreja eikä niitä tarvitse testata kohdassa 6.4.2 esitetyissä testeissä.

(9)  ECE-säännön nro 13 liitteen 8 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna.

---

LIITE 1

Osa 1

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

ILMOITUSLOMAKE

Ajoneuvotyypin ECE-tyyppihyväksyntä luvattoman käytön estävien laitteiden osalta säännön nro 166 5, 7 ja 8 kohdan mukaisesti

jossa on hälytysjärjestelmä/ei ole hälytysjärjestelmää (1),

jossa on ajonestolaite/ei ole ajonestolaitetta (1)

1.   YLEISTÄ

1.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

1.2   Tyyppi:

1.3   Tyypin tunnus, jos merkitty laitteeseen (2):

1.3.1   Merkinnän sijainti:

1.4   Ajoneuvoluokka (3):

1.5   Valmistajan nimi ja osoite:

1.6   ECE-hyväksyntämerkinnän sijainti:

1.7   Kokoonpanotehtaiden osoitteet:

2.   AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET

2.1   Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta:

2.2   Liikenteen puoli: vasen/oikea (1)

3.   MUUTA

3.1   Ajoneuvon luvattoman käytön estävät laitteet

3.1.1   Suojalaite:

3.1.1.1   Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin valvontalaitteen järjestelystä ja suunnittelusta tai siitä ajoneuvon yksiköstä, johon suojalaite vaikuttaa:

3.1.1.2   Piirustukset suojalaitteesta ja sen asentamisesta ajoneuvoon:

3.1.1.3   Suojalaitteen tekninen kuvaus:

3.1.1.4   Käytettyjä lukitusyhdistelmiä koskevat kuvaukset:

3.1.2   Ajoneuvon ajonestolaitteet

3.1.2.1   tyyppihyväksyntänumero, jos saatavilla:

3.1.2.2   Vielä tyyppihyväksymättömien ajonestolaitteiden osalta

| 3.1.2.2.1 | Ajoneuvon ajonestolaitteen yksityiskohtainen tekninen kuvaus ja toteutetut toimenpiteet, joilla estetään laitteen kytkeytyminen vahingossa: |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Ajoneuvon ajonestolaitteen yksityiskohtainen tekninen kuvaus ja toteutetut toimenpiteet, joilla estetään laitteen kytkeytyminen vahingossa:

| 3.1.2.2.2 | Järjestelmä(t), jolla (joilla) ajoneuvon ajonestolaite toimii: |
| --- | --- |

3.1.2.2.2

Järjestelmä(t), jolla (joilla) ajoneuvon ajonestolaite toimii:

| 3.1.2.2.3 | Vaihdettavien koodien lukumäärä (tarvittaessa): |
| --- | --- |

3.1.2.2.3

Vaihdettavien koodien lukumäärä (tarvittaessa):

3.1.3   Mahdollinen hälytysjärjestelmä:

3.1.3.1   tyyppihyväksyntänumero, jos saatavilla:

3.1.3.2   Vielä tyyppihyväksymättömien hälytysjärjestelmien osalta

| 3.1.3.2.1 | Yksityiskohtainen kuvaus hälytysjärjestelmästä ja ajoneuvon osista, jotka liittyvät asennettuun hälytysjärjestelmään: |
| --- | --- |

3.1.3.2.1

Yksityiskohtainen kuvaus hälytysjärjestelmästä ja ajoneuvon osista, jotka liittyvät asennettuun hälytysjärjestelmään:

| 3.1.3.2.2 | Luettelo pääasiallisista osista, joista hälytysjärjestelmä koostuu: |
| --- | --- |

3.1.3.2.2

Luettelo pääasiallisista osista, joista hälytysjärjestelmä koostuu:

Osa 2

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

ILMOITUSLOMAKE

Hälytysjärjestelmää osana koskeva ECE-tyyppihyväksyntä säännön nro 116 6 kohdan mukaisesti

1.   YLEISTÄ

1.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

1.2   Tyyppi:

1.3   Tyypin tunnus, jos merkitty laitteeseen (4):

1.3.1   Merkinnän sijainti:

1.4   Valmistajan nimi ja osoite:

1.5   ECE-hyväksyntämerkinnän sijainti:

1.6   Kokoonpanotehtaiden osoitteet:

2.   LAITTEEN KUVAUS

2.1   Yksityiskohtainen kuvaus hälytysjärjestelmästä ja ajoneuvon osista, jotka liittyvät asennettuun hälytysjärjestelmään:

2.1.1   Luettelo pääasiallisista osista, joista hälytysjärjestelmä koostuu:

2.1.2   Väärien hälytysten torjumiseksi toteutetut toimenpiteet:

2.2   Laitteen antaman suojan ulottuvuus:

2.3   Laitteen kytkentä-/katkaisumenetelmä:

2.4   Vaihdettavien koodien lukumäärä (tarvittaessa):

2.5   Luettelo pääasiallisista osista, joista laite koostuu, ja tarvittaessa niiden viitenumerot:

3.   PIIRUSTUKSET

3.1   Piirustukset laitteen pääasiallisista osista (piirustuksista on käytävä ilmi ECE-tyyppihyväksyntämerkinnälle tai tarvittaessa viitemerkinnälle määrätty paikka):

4.   OHJEET

4.1   Luettelo ajoneuvoista, joihin laite on tarkoitettu asennettavaksi:

4.2   Valokuvin ja/tai piirroksin esitetty asennusmenetelmän kuvaus:

4.3   Käyttöohjeet:

4.4   Mahdolliset huolto-ohjeet:

Osa 3

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

ILMOITUSLOMAKE

Ajonestolaitetta osana koskeva ECE-tyyppihyväksyntä säännön nro 116 8 kohdan mukaisesti

1.   YLEISTÄ

1.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

1.2   Tyyppi:

1.3   Tyypin tunnus, jos merkitty laitteeseen (5):

1.3.1   Merkinnän sijainti:

1.4   Valmistajan nimi ja osoite:

1.5   ECE-hyväksyntämerkinnän sijainti:

1.6   Kokoonpanotehtaiden osoitteet:

2.   LAITTEEN KUVAUS

2.1   Ajoneuvon ajonestolaitteen yksityiskohtainen tekninen kuvaus ja toteutetut toimenpiteet, joilla estetään laitteen kytkeytyminen vahingossa:

2.2   Järjestelmä(t), jolla (joilla) ajoneuvon ajonestolaite toimii:

2.3   Laitteen kytkentä-/katkaisumenetelmä:

2.4   Vaihdettavien koodien lukumäärä (tarvittaessa):

2.5   Luettelo pääasiallisista osista, joista laite koostuu, ja tarvittaessa niiden viitenumerot:

3.   PIIRUSTUKSET

3.1   Piirustukset laitteen pääasiallisista osista (piirustuksista on käytävä ilmi ECE-tyyppihyväksyntämerkinnälle määrätty paikka):

4.   OHJEET

4.1   Luettelo ajoneuvoista, joihin laite on tarkoitettu asennettavaksi:

4.2   Valokuvin ja/tai piirroksin esitetty asennusmenetelmän kuvaus:

4.3   Käyttöohjeet:

4.4   Mahdolliset huolto-ohjeet:

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan (joissakin tapauksissa ei yliviivata mitään, jos useampi vaihtoehto soveltuu).

(2)  Jos tyypin tunnuksessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön tyypin kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

(3)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman liitteen 7 määrittelyjen mukaisesti (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1, sellaisena kuin se on muutettuna).

(4)  Jos tyypin tunnuksessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön tyypin kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

(5)  Jos tyypin tunnuksessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön tyypin kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

---

LIITE 2

Osa 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisäys

ECE-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

joka koskee tyyppihyväksynnän myöntämistä ajoneuvolle säännön nro 116 osalta

| 1. | Lisätiedot






  1.1 | Lyhyt kuvaus luvattoman käytön estävästä (estävistä) suojalaitteesta (suojalaitteista) ja niistä ajoneuvon osista tai toiminnoista, joihin se (ne) vaikuttaa (vaikuttavat): |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätiedot

1.1

Lyhyt kuvaus luvattoman käytön estävästä (estävistä) suojalaitteesta (suojalaitteista) ja niistä ajoneuvon osista tai toiminnoista, joihin se (ne) vaikuttaa (vaikuttavat):

| 1.2 | Lyhyt kuvaus ajonestolaitteesta: |
| --- | --- |

1.2

Lyhyt kuvaus ajonestolaitteesta:

| 1.3 | Tarvittaessa lyhyt kuvaus hälytysjärjestelmästä sekä tiedot nimellissyöttöjännitteestä (1): |
| --- | --- |

1.3

Tarvittaessa lyhyt kuvaus hälytysjärjestelmästä sekä tiedot nimellissyöttöjännitteestä (1):

| 2. | Huomautuksia: |
| --- | --- |

2.

Huomautuksia:

Osa 2

Osa 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisäys

ECE-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

joka koskee tyyppihyväksynnän myöntämistä ajoneuvon hälytysjärjestelmälle säännön nro 116 osalta

| 1. | Lisätiedot






  1.1 | Tarvittaessa lyhyt kuvaus hälytysjärjestelmästä sekä tiedot nimellissyöttöjännitteestä (2): |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätiedot

1.1

Tarvittaessa lyhyt kuvaus hälytysjärjestelmästä sekä tiedot nimellissyöttöjännitteestä (2):

| 1.2 | Luettelo ajoneuvoista, joihin hälytysjärjestelmä on suunniteltu asennettavaksi: |
| --- | --- |

1.2

Luettelo ajoneuvoista, joihin hälytysjärjestelmä on suunniteltu asennettavaksi:

| 1.3 | Ajoneuvotyypit, joihin hälytysjärjestelmää on testattu: |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvotyypit, joihin hälytysjärjestelmää on testattu:

| 1.4 | Luettelo asianmukaisesti nimetyistä pääasiallisista osista, joista ajonestolaite koostuu: |
| --- | --- |

1.4

Luettelo asianmukaisesti nimetyistä pääasiallisista osista, joista ajonestolaite koostuu:

| 2. | Huomautuksia: |
| --- | --- |

2.

Huomautuksia:

Osa 3

Osa 3

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Lisäys

ECE-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

joka koskee tyyppihyväksynnän myöntämistä ajonestolaitteelle säännön nro 116 mukaisesti

| 1. | Lisätiedot:






  1.1 | Lyhyt kuvaus ajonestolaitteesta: |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätiedot:

1.1

Lyhyt kuvaus ajonestolaitteesta:

| 1.2 | Luettelo ajoneuvoista, joihin ajonestolaite on suunniteltu asennettavaksi: |
| --- | --- |

1.2

Luettelo ajoneuvoista, joihin ajonestolaite on suunniteltu asennettavaksi:

| 1.3 | Ajoneuvotyypit, joihin ajonestolaitetta on testattu: |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvotyypit, joihin ajonestolaitetta on testattu:

| 1.4 | Luettelo asianmukaisesti nimetyistä pääasiallisista osista, joista ajonestolaite koostuu: |
| --- | --- |

1.4

Luettelo asianmukaisesti nimetyistä pääasiallisista osista, joista ajonestolaite koostuu:

| 2. | Huomautuksia: |
| --- | --- |

2.

Huomautuksia:

---

(1)  Ainoastaan ajoneuvoissa, joiden nimellissyöttöjännite ei ole 12 volttia, käytettävien hälytysjärjestelmien osalta.

1

(2)  Ainoastaan ajoneuvoissa, joiden nimellissyöttöjännite ei ole 12 volttia, käytettävien hälytysjärjestelmien osalta.

2

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN ASETTELU

MALLI A

(ks. tämän säännön 4.4 kohta)

Kuva 1

(ks. tämän säännön 4.4.3.4 kohta)

Image

Kuva 2

(ks. tämän säännön 4.4.3.1 kohta)

Image

Kuva 3

(ks. tämän säännön 4.4.3.2 kohta)

Image

Kuva 4

(ks. tämän säännön 4.4.3.5 kohta)

Image

Kuva 5

(ks. tämän säännön 4.4.3.6 kohta)

Image

Kuva 6

(ks. tämän säännön 4.4.3.7 kohta)

Image

MALLI B

(ks. tämän säännön 4.5 kohta)

Kuva 7

(esimerkki)

Image

---

LIITE 4

Osa 1

LUVATTOMAN KÄYTÖN ESTÄVIEN OHJAUKSEEN VAIKUTTAVIEN LAITTEIDEN KESTÄVYYDEN TESTAUSMENETTELY

1.   Testauslaitteet

Testauslaitteisto käsittää seuraavat:

| 1.1 | kalusteen, johon voidaan asentaa tämän säännön 5.1.2 kohdan mukaisella ajoneuvon luvattoman käytön estävällä laitteella varustettu ohjausmekanismin näytekappale |
| --- | --- |

1.1

kalusteen, johon voidaan asentaa tämän säännön 5.1.2 kohdan mukaisella ajoneuvon luvattoman käytön estävällä laitteella varustettu ohjausmekanismin näytekappale

| 1.2 | välineen, jolla kytketään ja katkaistaan avaimen käyttöä edellyttävä luvattoman käytön estävä laite |
| --- | --- |

1.2

välineen, jolla kytketään ja katkaistaan avaimen käyttöä edellyttävä luvattoman käytön estävä laite

| 1.3 | välineen, jolla voidaan kääntää ohjauspylvästä luvattoman käytön estävän suojalaitteen suuntaisesti. |
| --- | --- |

1.3

välineen, jolla voidaan kääntää ohjauspylvästä luvattoman käytön estävän suojalaitteen suuntaisesti.

2.   Testausmenetelmä

| 2.1 | Luvattoman käytön estävällä laitteella varustettu näytekappale täydellisestä ohjausmekanismista kiinnitetään 1.1 kohdassa tarkoitettuun kalusteeseen. |
| --- | --- |

2.1

Luvattoman käytön estävällä laitteella varustettu näytekappale täydellisestä ohjausmekanismista kiinnitetään 1.1 kohdassa tarkoitettuun kalusteeseen.

| 2.2 | Testausjakso käsittää seuraavat toimet:






  2.2.1 | Lähtöasento. Luvattoman käytön estävä laite on kytketty pois toiminnasta ja ohjausakseli on asetettu asentoon, joka estää luvattoman käytön estävän laitteen kytkeytymisen, ellei kyseessä ole malli, joka sallii lukitsemisen kaikkiin ohjausjärjestelmän asentoihin. |
| --- | --- | --- |

2.2

Testausjakso käsittää seuraavat toimet:

2.2.1

Lähtöasento. Luvattoman käytön estävä laite on kytketty pois toiminnasta ja ohjausakseli on asetettu asentoon, joka estää luvattoman käytön estävän laitteen kytkeytymisen, ellei kyseessä ole malli, joka sallii lukitsemisen kaikkiin ohjausjärjestelmän asentoihin.

| 2.2.2 | Kytkeminen toimintaan. Luvattoman käytön estävä suojalaite siirretään avaimella katkaistusta kytkettyyn asentoon. |
| --- | --- |

2.2.2

Kytkeminen toimintaan. Luvattoman käytön estävä suojalaite siirretään avaimella katkaistusta kytkettyyn asentoon.

| 2.2.3 (1) | Kytketty. Käännetään ohjauspylvästä sen verran, että siihen kohdistuu 40 Nm:n ± 2 Nm:n vääntö silloin, kun luvattoman käytön estävä suojalaite kytketään päälle. |
| --- | --- |

2.2.3 (1)

Kytketty. Käännetään ohjauspylvästä sen verran, että siihen kohdistuu 40 Nm:n ± 2 Nm:n vääntö silloin, kun luvattoman käytön estävä suojalaite kytketään päälle.

| 2.2.4 | Katkaiseminen. Luvattoman käytön estävän laitteen toiminta on katkaistava tavanomaisin keinoin. Momentin on laitteen toiminnan katkaisemisen helpottamiseksi oltava nolla. |
| --- | --- |

2.2.4

Katkaiseminen. Luvattoman käytön estävän laitteen toiminta on katkaistava tavanomaisin keinoin. Momentin on laitteen toiminnan katkaisemisen helpottamiseksi oltava nolla.

| 2.2.5 (1) | Palautus. Käännetään ohjauspylvästä sellaiseen asentoon, joka ei estä luvattoman käytön estävän suojalaitteen menemistä päälle. |
| --- | --- |

2.2.5 (1)

Palautus. Käännetään ohjauspylvästä sellaiseen asentoon, joka ei estä luvattoman käytön estävän suojalaitteen menemistä päälle.

| 2.2.6 | Kiertäminen vastakkaiseen suuntaan. Toistetaan 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 ja 2.2.5 kohdassa kuvatut menettelyt, mutta ohjauspylvästä käännetään vastakkaiseen kiertosuuntaan. |
| --- | --- |

2.2.6

Kiertäminen vastakkaiseen suuntaan. Toistetaan 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 ja 2.2.5 kohdassa kuvatut menettelyt, mutta ohjauspylvästä käännetään vastakkaiseen kiertosuuntaan.

| 2.2.7 | Laite kytketään uudelleen toimintaan aikaisintaan kymmenen sekunnin välein. |
| --- | --- |

2.2.7

Laite kytketään uudelleen toimintaan aikaisintaan kymmenen sekunnin välein.

| 2.3 | Kestävyyssykli tämän säännön 5.3.1.3 kohdassa määrätty määrä kertoja. |
| --- | --- |

2.3

Kestävyyssykli tämän säännön 5.3.1.3 kohdassa määrätty määrä kertoja.

Osa 2

VÄÄNTÖMOMENTIN RAJOITUSLAITTEELLA TOIMIVIEN OHJAUKSEEN VAIKUTTAVIEN LUVATTOMAN KÄYTÖN ESTÄVIEN LAITTEIDEN TESTAUSMENETTELY

1.   Testauslaitteet

Testauslaitteisto käsittää seuraavat:

| 1.1 | kalusteen, jolla voidaan kiinnittää ohjausjärjestelmän eri osat, tai, jos testi tehdään täydelliselle ajoneuvolle, nostojärjestelmä, jolla voidaan nostaa pyörät maasta, ja |
| --- | --- |

1.1

kalusteen, jolla voidaan kiinnittää ohjausjärjestelmän eri osat, tai, jos testi tehdään täydelliselle ajoneuvolle, nostojärjestelmä, jolla voidaan nostaa pyörät maasta, ja

| 1.2 | yhden tai useamman laitteen, jolla voidaan tuottaa ja mitata 2.3 kohdassa eritelty ohjauspylvääseen kohdistuva vääntömomentti. Mittauspoikkeama saa olla enintään kaksi prosenttia. |
| --- | --- |

1.2

yhden tai useamman laitteen, jolla voidaan tuottaa ja mitata 2.3 kohdassa eritelty ohjauspylvääseen kohdistuva vääntömomentti. Mittauspoikkeama saa olla enintään kaksi prosenttia.

2.   Testausmenettelyn kuvaus

| 2.1 | Jos testi tehdään täydelliselle ajoneuvolle, se on tehtävä siten, että ajoneuvon kaikki pyörät ovat irti maasta. |
| --- | --- |

2.1

Jos testi tehdään täydelliselle ajoneuvolle, se on tehtävä siten, että ajoneuvon kaikki pyörät ovat irti maasta.

| 2.2 | Ohjauksen lukituksen on kytkeydyttävä päälle siten, että ohjaus lukkiutuu. |
| --- | --- |

2.2

Ohjauksen lukituksen on kytkeydyttävä päälle siten, että ohjaus lukkiutuu.

| 2.3 | Ohjauspylvääseen on kohdistuttava vääntö siten, että se kääntyy. |
| --- | --- |

2.3

Ohjauspylvääseen on kohdistuttava vääntö siten, että se kääntyy.

| 2.4 | Testisykli käsittää ohjauspylvään kierron 90°, jonka jälkeen sitä kierretään vastakkaiseen suuntaan 180°, ja uudelleen 90° alkuperäiseen suuntaan (ks. kuva);
  1 sykli = + 90°/ – 180°/ + 90°, vaihteluvälillä ± 10 prosenttia. |
| --- | --- |

2.4

Testisykli käsittää ohjauspylvään kierron 90°, jonka jälkeen sitä kierretään vastakkaiseen suuntaan 180°, ja uudelleen 90° alkuperäiseen suuntaan (ks. kuva);

1 sykli = + 90°/ – 180°/ + 90°, vaihteluvälillä ± 10 prosenttia.

Image

| 2.5 | Syklin keston on oltava 20 sekuntia ± 2 sekuntia. |
| --- | --- |

2.5

Syklin keston on oltava 20 sekuntia ± 2 sekuntia.

| 2.6 | Tehdään viisi testaussykliä. |
| --- | --- |

2.6

Tehdään viisi testaussykliä.

| 2.7 | Jokaisen testaussyklin aikana väännön rekisteröidyn vähimmäisarvon on oltava suurempi kuin tämän säännön 5.3.1.4.2 kohdassa annettu arvo. |
| --- | --- |

2.7

Jokaisen testaussyklin aikana väännön rekisteröidyn vähimmäisarvon on oltava suurempi kuin tämän säännön 5.3.1.4.2 kohdassa annettu arvo.

---

(1)  Jos luvattoman käytön estävä suojalaite sallii lukitsemisen kaikissa ohjausmekanismin asennoissa, 2.2.3 ja 2.2.5 kohdassa kuvattuja toimia ei tarvitse suorittaa.

---

LIITE 5

(Varalla)

---

LIITE 6

VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUKSEN MALLI

Image

---

LIITE 7

ASENNUSTODISTUKSEN MALLI

Image

---

LIITE 8

6.4.2.11 ja 7.4 kohta

MATKUSTAMON SUOJAJÄRJESTELMIEN TESTI

Image

---

LIITE 9

SÄHKÖMAGNEETTINEN YHTEENSOPIVUUS

Huom. Sähkömagneettisen yhteensopivuuden testaamiseen käytetään testilaitteistojen mukaan joko 1 tai 2 kohtaa.

1.   ISO-menetelmä

Syöttöjohtoja pitkin johtuvien häiriöiden sieto

Annetaan kansainvälisen standardin ISO 76371-1990:n mukaiset testipulssit 1, 2, 3a, 4 ja 5 virtajohtoihin sekä muihin ajoneuvon hälytysjärjestelmän tai hälytysjärjestelmän kytkentöihin, jotka voidaan toiminnassa kytkeä virtajohtoihin.

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä/hälytysjärjestelmä katkaistussa tilassa

Annetaan testipulssit 1–5 voimakkuudella III. Kaikkien testipulssien osalta edellytetään toimintatilaa A.

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä/hälytysjärjestelmä kytketyssä tilassa

Annetaan testipulssit 1–5. Kaikkien annettujen testipulssien osalta edellytettävä toimintatila annetaan taulukossa 1.

Taulukko 1

Testitaso/toimintatila (virtajohtojen osalta)

| Testipulssi | Testitaso | Toimintataso |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2 | III | A |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |
| 4 | III | B |
| 4 | I | A |
| 5 | III | A |

Testipulssi

Testitaso

Toimintataso

1

III

C

2

III

A

3a

III

C

3b

III

A

4

III

B

4

I

A

5

III

A

Signaalijohtoihin liittyvien häiriöiden sieto

Johtimet, joita ei ole kytketty syöttöjohtoihin (esim. erityiset signaalijohdot) testataan kansainvälisen standardin ISO7637-3:1995 (ja Corr.1) mukaisesti. Kaikkien annettujen testipulssien osalta edellytettävä toimintatila annetaan taulukossa 2.

Taulukko 2

Testitaso/toimintatila (viestijohtojen osalta)

| Testipulssi | Testitaso | Toimintataso |
| --- | --- | --- |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |

Testipulssi

Testitaso

Toimintataso

3a

III

C

3b

III

A

Korkeataajuuksisten säteilyhäiriöiden sieto

Ajoneuvon hälytysjärjestelmä tai hälytysjärjestelmä voidaan testata säännön nro 10, muutossarja 02, säännösten mukaisesti ja käyttämällä testimenetelmiä, jotka on kuvattu ajoneuvojen osalta liitteessä 6 ja erillisten teknisten yksiköiden osalta liitteessä 9.

Sähköiset häiriöt sähköstaattisista purkauksista

Sähköisten häiriöiden sieto testataan teknisen raportin ISO/TR 10605–1993 mukaisesti.

Säteilypäästöt

Testit suoritetaan säännön nro 10, muutossarja 02, säännösten mukaisesti ja käyttämällä testimenetelmiä, jotka on kuvattu ajoneuvojen osalta liitteessä 4 ja 5 ja erillisten teknisten yksiköiden osalta liitteessä 7 ja 8.

2.   IEC-menetelmän mukainen

Sähkömagneettinen kenttä

Ajoneuvon hälytysjärjestelmälle/hälytysjärjestelmälle suoritetaan perustesti. Se altistetaan julkaisun IEC 839-1-3-1988 testissä A-13 kuvatulle sähkömagneettiselle kentälle, jonka taajuusalue on 20–1 000 MHz ja voimakkuus 50 V/m

Lisäksi ajoneuvon hälytysjärjestelmälle tai hälytysjärjestelmälle tehdään kansainvälisissä standardeissa ISO 7637 osat 1-1990, 2:1990 ja 3-1995 kuvatut johdetun ja kytketyn sähkövirran soveltuvat testit.

Sähköiset häiriöt sähköstaattisista purkauksista

Ajoneuvon hälytysjärjestelmälle/hälytysjärjestelmälle suoritetaan perustesti. Sille tehdään joko EN 61000-4-2:n tai ISO/TR 10605-1993:n (Technical Report) mukainen sähköstaattisen varauksen purkamisen sietotesti.

Säteilypäästöt

Ajoneuvon hälytysjärjestelmälle / hälytysjärjestelmälle tehdään radiotaajuisen interferenssin estotestit säännön nro 10, muutossarja 02, säännösten mukaisesti ja käyttämällä testimenetelmiä, jotka on kuvattu ajoneuvojen osalta liitteessä 4 ja 5 ja erillisten teknisten yksiköiden osalta liitteessä 7 ja 8.

---

LIITE 10

MEKAANISILLA AVAIMILLA TOIMIVIA KYTKIMIÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

| 1. | Avaimella toimivan kytkimen sylinteri ei saa kohota kehyksestä 1 mm:ä enempää; kohoavan osan on oltava kartiomainen. |
| --- | --- |

1.

Avaimella toimivan kytkimen sylinteri ei saa kohota kehyksestä 1 mm:ä enempää; kohoavan osan on oltava kartiomainen.

| 2. | Sylinterin keskuksen ja sen kotelon sauman on lujuudeltaan kestettävä 600 N:n vetoa ja 23 Nm:n momenttia. |
| --- | --- |

2.

Sylinterin keskuksen ja sen kotelon sauman on lujuudeltaan kestettävä 600 N:n vetoa ja 23 Nm:n momenttia.

| 3. | Avaimella toimivan kytkimen on oltava varustettu laitteella, joka estää reiän tekemisen sylinteriin. |
| --- | --- |

3.

Avaimella toimivan kytkimen on oltava varustettu laitteella, joka estää reiän tekemisen sylinteriin.

| 4. | Avaimen profiilin on mahdollistettava vähintään 1 000 tosiasiallista yhdistelmää. |
| --- | --- |

4.

Avaimen profiilin on mahdollistettava vähintään 1 000 tosiasiallista yhdistelmää.

| 5. | Kytkin ei saa toimia avaimella, joka eroaa kytkimeen kuuluvasta avaimesta ainoastaan yhden yhdistelmän osalta. |
| --- | --- |

5.

Kytkin ei saa toimia avaimella, joka eroaa kytkimeen kuuluvasta avaimesta ainoastaan yhden yhdistelmän osalta.

| 6. | Ulkopuolella sijaitsevan kytkimen aukko on suojattava pölyltä ja vedeltä läpällä tai muulla tavalla. |
| --- | --- |

6.

Ulkopuolella sijaitsevan kytkimen aukko on suojattava pölyltä ja vedeltä läpällä tai muulla tavalla.

---

| 30.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 164/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 164/231

---

Vain alkuperäiset UNECEn tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECEn asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 122 — Luokkien M, N ja O ajoneuvojen hyväksyntää niiden lämmitysjärjestelmien osalta koskevat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

| | Säännön alkuperäiseen versioon tehty talletusilmoituksen C.N.1156.2006. TREATIES-2 mukainen oikaisu nro 2, päivätty 13. joulukuuta 2006 |
| --- | --- |

Säännön alkuperäiseen versioon tehty talletusilmoituksen C.N.1156.2006. TREATIES-2 mukainen oikaisu nro 2, päivätty 13. joulukuuta 2006

| | Täydennys nro 1 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 22. heinäkuuta 2009 |
| --- | --- |

Täydennys nro 1 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 22. heinäkuuta 2009

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yleiset määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Osa I – Ajoneuvotyypin hyväksyntä sen lämmitysjärjestelmän osalta |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osa II – Lämmitysjärjestelmän hyväksyntä sen käyttöturvallisuuden osalta |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvo- tai osatyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valmistuksen vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite 1 — | Ilmoituslomakkeet |
| --- | --- |

Liite 1 —

| Liite 2 — | Hyväksyntämerkkien asettelu |
| --- | --- |

Liite 2 —

| Liite 3 — | Hukkalämmöllä toimivia, ilmaa siirtovälineenä käyttäviä lämmitysjärjestelmiä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

Liite 3 —

| Liite 4 — | Ilmanlaadun testausmenettely |
| --- | --- |

Liite 4 —

| Liite 5 — | Lämpötilan testausmenettely |
| --- | --- |

Liite 5 —

| Liite 6 — | Polttolämmittimien pakokaasupäästöjen testausmenettely |
| --- | --- |

Liite 6 —

| Liite 7 — | Polttolämmittimiä koskevat lisävaatimukset |
| --- | --- |

Liite 7 —

| Liite 8 — | Nestekaasukäyttöisiä polttolämmittimiä ja lämmitysjärjestelmiä koskevat turvavaatimukset |
| --- | --- |

Liite 8 —

| Liite 9 — | Tiettyihin ajoneuvoihin sovellettavat ADR-sopimuksen lisämääräykset |
| --- | --- |

Liite 9 —

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tämä sääntö koskee kaikkia M-, N- ja O-luokkien (1) ajoneuvoja, joihin on asennettu lämmitysjärjestelmä.
  Tyyppihyväksyntien antamisessa sovelletaan seuraavia:






  1.2 | Osa I – Ajoneuvotyypin hyväksyntä sen lämmitysjärjestelmän osalta |
| --- | --- | --- |

1.1

Tämä sääntö koskee kaikkia M-, N- ja O-luokkien (1) ajoneuvoja, joihin on asennettu lämmitysjärjestelmä.

Tyyppihyväksyntien antamisessa sovelletaan seuraavia:

1.2

Osa I – Ajoneuvotyypin hyväksyntä sen lämmitysjärjestelmän osalta

| 1.3 | Osa II – Lämmitysjärjestelmän hyväksyntä sen käyttöturvallisuuden osalta. |
| --- | --- |

1.3

Osa II – Lämmitysjärjestelmän hyväksyntä sen käyttöturvallisuuden osalta.

2.   YLEISET MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ”Ajoneuvolla” tarkoitetaan luokan M, N tai O (1) ajoneuvoa, johon on asennettu lämmitysjärjestelmä. |
| --- | --- |

2.1

”Ajoneuvolla” tarkoitetaan luokan M, N tai O (1) ajoneuvoa, johon on asennettu lämmitysjärjestelmä.

| 2.2 | ”Valmistajalla” tarkoitetaan henkilöä tai organisaatiota, joka on hyväksynnän myöntävään viranomaiseen nähden vastuussa kaikista tyyppihyväksyntään liittyvistä seikoista sekä sen varmistamisesta, että tuotanto on vaatimustenmukaista. Henkilön tai organisaation ei välttämättä tarvitse olla suoraan osallisena hyväksyntämenettelyn kohteena olevan ajoneuvon tai osan valmistuksen kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

2.2

”Valmistajalla” tarkoitetaan henkilöä tai organisaatiota, joka on hyväksynnän myöntävään viranomaiseen nähden vastuussa kaikista tyyppihyväksyntään liittyvistä seikoista sekä sen varmistamisesta, että tuotanto on vaatimustenmukaista. Henkilön tai organisaation ei välttämättä tarvitse olla suoraan osallisena hyväksyntämenettelyn kohteena olevan ajoneuvon tai osan valmistuksen kaikissa vaiheissa.

| 2.3 | ”Sisätilalla” tarkoitetaan ajoneuvon matkustajien ja/tai kuorman käyttämää ajoneuvon sisätilaa. |
| --- | --- |

2.3

”Sisätilalla” tarkoitetaan ajoneuvon matkustajien ja/tai kuorman käyttämää ajoneuvon sisätilaa.

| 2.4 | ”Matkustamon lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä matkustamon lämpötilan nostamiseen suunniteltuja laitteita. |
| --- | --- |

2.4

”Matkustamon lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä matkustamon lämpötilan nostamiseen suunniteltuja laitteita.

| 2.5 | ”Kuormatilan lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä kuormatilan lämpötilan nostamiseen suunniteltuja laitteita. |
| --- | --- |

2.5

”Kuormatilan lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä kuormatilan lämpötilan nostamiseen suunniteltuja laitteita.

| 2.6 | ”Kuormatilalla” tarkoitetaan muun kuorman kuin matkustajien kuljettamiseen käytettyä ajoneuvon sisätilaa. |
| --- | --- |

2.6

”Kuormatilalla” tarkoitetaan muun kuorman kuin matkustajien kuljettamiseen käytettyä ajoneuvon sisätilaa.

| 2.7 | ”Matkustamolla” tarkoitetaan kuljettajan ja mahdollisten matkustajien käyttämää ajoneuvon sisätilaa. |
| --- | --- |

2.7

”Matkustamolla” tarkoitetaan kuljettajan ja mahdollisten matkustajien käyttämää ajoneuvon sisätilaa.

| 2.8 | ”Kaasumaisella polttoaineella” tarkoitetaan polttoaineita, jotka ovat kaasumaisia tavanomaisessa lämpötilassa ja paineessa (288,2 K ja 101,33 kPa), kuten nestekaasu (LPG) ja paineistettu maakaasu (CNG). |
| --- | --- |

2.8

”Kaasumaisella polttoaineella” tarkoitetaan polttoaineita, jotka ovat kaasumaisia tavanomaisessa lämpötilassa ja paineessa (288,2 K ja 101,33 kPa), kuten nestekaasu (LPG) ja paineistettu maakaasu (CNG).

| 2.9 | ”Ylikuumenemisella” tarkoitetaan tilannetta, jossa polttolämmittimen lämmitysilman ilmanottoaukko on täysin tukossa. |
| --- | --- |

2.9

”Ylikuumenemisella” tarkoitetaan tilannetta, jossa polttolämmittimen lämmitysilman ilmanottoaukko on täysin tukossa.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN SEN LÄMMITYSJÄRJESTELMÄN OSALTA

| 3.1.1 | Lämmitysjärjestelmään liittyvää ajoneuvon tyyppihyväksyntää hakee valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. |
| --- | --- |

3.1.1

Lämmitysjärjestelmään liittyvää ajoneuvon tyyppihyväksyntää hakee valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

| 3.1.2 | Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:






  3.1.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, kokoonpanosta ja materiaaleista |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.1.2.1

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, kokoonpanosta ja materiaaleista

| 3.1.2.2 | piirustukset lämmitysjärjestelmästä ja sen yleisestä rakenteesta |
| --- | --- |

3.1.2.2

piirustukset lämmitysjärjestelmästä ja sen yleisestä rakenteesta

| 3.1.3 | Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteen 1 osassa 1 olevassa lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

3.1.3

Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteen 1 osassa 1 olevassa lisäyksessä 1.

| 3.1.4 | Hyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle on esitettävä hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.1.4

Hyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle on esitettävä hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

| 3.1.5 | Jos hyväksyttäväksi esitettävä ajoneuvo on varustettu ECE-tyyppihyväksytyllä lämmittimellä, ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemukseen on liitettävä lämmitintyypin tyyppihyväksyntänumero ja valmistajan antama tyypin kuvaus. |
| --- | --- |

3.1.5

Jos hyväksyttäväksi esitettävä ajoneuvo on varustettu ECE-tyyppihyväksytyllä lämmittimellä, ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemukseen on liitettävä lämmitintyypin tyyppihyväksyntänumero ja valmistajan antama tyypin kuvaus.

| 3.1.6 | Jos hyväksyttäväksi esitettävä ajoneuvo on varustettu lämmittimellä, jolla ei ole ECE-tyyppihyväksyntää, tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava näytekappale, joka edustaa hyväksyttävää tyyppiä. |
| --- | --- |

3.1.6

Jos hyväksyttäväksi esitettävä ajoneuvo on varustettu lämmittimellä, jolla ei ole ECE-tyyppihyväksyntää, tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava näytekappale, joka edustaa hyväksyttävää tyyppiä.

3.2   LÄMMITTIMEN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.2.1 | Tyyppihyväksyntää erillisenä osana asennettavalle lämmittimelle hakee lämmitysjärjestelmän valmistaja. |
| --- | --- |

3.2.1

Tyyppihyväksyntää erillisenä osana asennettavalle lämmittimelle hakee lämmitysjärjestelmän valmistaja.

| 3.2.2 | Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:






  3.2.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus lämmitysjärjestelmätyypin rakenteesta, mitoista, kokoonpanosta ja materiaaleista |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.2.1

yksityiskohtainen kuvaus lämmitysjärjestelmätyypin rakenteesta, mitoista, kokoonpanosta ja materiaaleista

| 3.2.2.2 | piirustukset lämmitysjärjestelmästä ja sen yleisestä rakenteesta. |
| --- | --- |

3.2.2.2

piirustukset lämmitysjärjestelmästä ja sen yleisestä rakenteesta.

| 3.2.3 | Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteen 1 osassa 1 olevassa lisäyksessä 2. |
| --- | --- |

3.2.3

Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteen 1 osassa 1 olevassa lisäyksessä 2.

| 3.2.4 | Tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava yksi lämmittimen näytekappale, joka edustaa hyväksyttävää tyyppiä. |
| --- | --- |

3.2.4

Tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava yksi lämmittimen näytekappale, joka edustaa hyväksyttävää tyyppiä.

| 3.2.5 | Näytekappaleessa on näyttävä selvästi ja pysyvästi hakijan kauppanimi tai -merkki sekä tyypin kuvaus. |
| --- | --- |

3.2.5

Näytekappaleessa on näyttävä selvästi ja pysyvästi hakijan kauppanimi tai -merkki sekä tyypin kuvaus.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaista tyyppihyväksyntää varten toimitettu näyte täyttää tämän säännön soveltuvien osien vaatimukset, kyseinen tyyppihyväksyntä myönnetään. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaista tyyppihyväksyntää varten toimitettu näyte täyttää tämän säännön soveltuvien osien vaatimukset, kyseinen tyyppihyväksyntä myönnetään.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä määritellylle ajoneuvo- tai lämmitysjärjestelmätyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä määritellylle ajoneuvo- tai lämmitysjärjestelmätyypille.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta tyyppihyväksynnästä tai tyyppihyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella soveltuvalla lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta tyyppihyväksynnästä tai tyyppihyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella soveltuvalla lomakkeella.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn tyypin mukaisiin erikseen toimitettaviin osiin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan merkki, joka koostuu ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2). |
| --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn tyypin mukaisiin erikseen toimitettaviin osiin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan merkki, joka koostuu ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2).

| 4.5 | Kun kyse on osan tyyppihyväksynnästä, merkki koostuu tämän säännön numerosta, jota seuraa R-kirjain, viiva ja kohdan 4.2 mukainen hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.5

Kun kyse on osan tyyppihyväksynnästä, merkki koostuu tämän säännön numerosta, jota seuraa R-kirjain, viiva ja kohdan 4.2 mukainen hyväksyntänumero.

| 4.6 | Jos tyyppi vastaa tyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt tämän säännön mukaisen hyväksynnän, kohdassa 4.2 kuvattua symbolia ei tarvitse toistaa. Tässä tapauksessa ilmoitetaan kohdassa 4.2 kuvatun symbolin oikealla puolella pystysarakkeessa se sääntö, jonka mukaisesti hyväksynnän antanut maa on antanut tämän säännön mukaisen hyväksynnän. |
| --- | --- |

4.6

Jos tyyppi vastaa tyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt tämän säännön mukaisen hyväksynnän, kohdassa 4.2 kuvattua symbolia ei tarvitse toistaa. Tässä tapauksessa ilmoitetaan kohdassa 4.2 kuvatun symbolin oikealla puolella pystysarakkeessa se sääntö, jonka mukaisesti hyväksynnän antanut maa on antanut tämän säännön mukaisen hyväksynnän.

| 4.7 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.8 | Jos kyseessä on ajoneuvo, hyväksymismerkintä on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tunnuslaattaa tai itse laattaan. |
| --- | --- |

4.8

Jos kyseessä on ajoneuvo, hyväksymismerkintä on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tunnuslaattaa tai itse laattaan.

| 4.9 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.9

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   OSA I – AJONEUVOTYYPIN HYVÄKSYMINEN LÄMMITYSJÄRJESTELMÄN OSALTA

5.1   Määritelmä

Tämän säännön osassa I sovelletaan seuraavaa määritelmää:

| 5.1.1 | ”Ajoneuvotyypillä lämmitysjärjestelmän osalta” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisten ominaisuuksiensa, kuten lämmitysjärjestelmän toimintaperiaatteiden, osalta. |
| --- | --- |

5.1.1

”Ajoneuvotyypillä lämmitysjärjestelmän osalta” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisten ominaisuuksiensa, kuten lämmitysjärjestelmän toimintaperiaatteiden, osalta.

5.2   Ominaisuudet

| 5.2.1 | Kaikkien ajoneuvojen matkustamoon on asennettava lämmitysjärjestelmä. Myös ajoneuvon kuormatilaan mahdollisesti sijoitetun lämmitysjärjestelmän on oltava tämän säännön mukainen. |
| --- | --- |

5.2.1

Kaikkien ajoneuvojen matkustamoon on asennettava lämmitysjärjestelmä. Myös ajoneuvon kuormatilaan mahdollisesti sijoitetun lämmitysjärjestelmän on oltava tämän säännön mukainen.

| 5.2.2 | Tyyppihyväksyttäväksi esitetyn ajoneuvon lämmitysjärjestelmän on täytettävä tämän säännön osan II tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.2

Tyyppihyväksyttäväksi esitetyn ajoneuvon lämmitysjärjestelmän on täytettävä tämän säännön osan II tekniset vaatimukset.

5.3   Polttolämmittimien asentamista ajoneuvoon koskevat vaatimukset

5.3.1   Soveltamisala

| 5.3.1.1 | Jollei kohdasta 5.3.1.2 muuta johdu, polttolämmittimet on asennettava kohdassa 5.3 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Jollei kohdasta 5.3.1.2 muuta johdu, polttolämmittimet on asennettava kohdassa 5.3 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 5.3.1.2 | O-luokan ajoneuvojen, joissa on nestemäisellä polttoaineella toimiva lämmitin, katsotaan vastaavan kohdassa 5.3 esitettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.3.1.2

O-luokan ajoneuvojen, joissa on nestemäisellä polttoaineella toimiva lämmitin, katsotaan vastaavan kohdassa 5.3 esitettyjä vaatimuksia.

5.3.2   Polttolämmittimen sijoitus

| 5.3.2.1 | Korin osat ja muut lämmittimen läheisyydessä olevat osat on suojattava liialliselta kuumuudelta ja mahdolliselta polttoaineen tai öljyn aiheuttamalta likaantumiselta. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Korin osat ja muut lämmittimen läheisyydessä olevat osat on suojattava liialliselta kuumuudelta ja mahdolliselta polttoaineen tai öljyn aiheuttamalta likaantumiselta.

| 5.3.2.2 | Polttolämmitin ei saa aiheuttaa palovaaraa edes silloin, kun se ylikuumenee. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asennuksessa varmistetaan riittävä etäisyys kaikkiin osiin ja sopiva tuuletus käyttämällä tulenkestäviä materiaaleja ja lämpökilpiä. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Polttolämmitin ei saa aiheuttaa palovaaraa edes silloin, kun se ylikuumenee. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asennuksessa varmistetaan riittävä etäisyys kaikkiin osiin ja sopiva tuuletus käyttämällä tulenkestäviä materiaaleja ja lämpökilpiä.

| 5.3.2.3 | Luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen matkustamoon ei saa asentaa polttolämmitintä. Kohdan 5.3.2.2 ehdot täyttävä asennus tiiviiseen tilaan on kuitenkin sallittu. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen matkustamoon ei saa asentaa polttolämmitintä. Kohdan 5.3.2.2 ehdot täyttävä asennus tiiviiseen tilaan on kuitenkin sallittu.

| 5.3.2.4 | Kun lämmitin on asennettu ajoneuvoon, on sijoitettava helppolukuiseen paikkaan liitteen 7 kohdassa 4 tarkoitettu merkki tai sen jäljennös. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Kun lämmitin on asennettu ajoneuvoon, on sijoitettava helppolukuiseen paikkaan liitteen 7 kohdassa 4 tarkoitettu merkki tai sen jäljennös.

| 5.3.2.5 | Lämmitintä sijoitettaessa on toteutettava kaikki mahdolliset varotoimet loukkaantumisvaaran ja henkilökohtaisen omaisuuden vahingoittumisvaaran rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Lämmitintä sijoitettaessa on toteutettava kaikki mahdolliset varotoimet loukkaantumisvaaran ja henkilökohtaisen omaisuuden vahingoittumisvaaran rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin.

5.3.3   Polttoaineensyöttö

| 5.3.3.1 | Polttoaineentäyttöaukko ei saa sijaita matkustamossa, ja se on varustettava tiiviillä tulpalla polttoaineen läikkymisen estämiseksi. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Polttoaineentäyttöaukko ei saa sijaita matkustamossa, ja se on varustettava tiiviillä tulpalla polttoaineen läikkymisen estämiseksi.

| 5.3.3.2 | Kun kyse on nestemäisellä polttoaineella toimivasta lämmittimestä, jonka polttoaineensyöttö on ajoneuvon polttoaineensyötöstä erillinen, polttoainetyyppi ja täyttöaukon sijainti on merkittävä selvästi. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Kun kyse on nestemäisellä polttoaineella toimivasta lämmittimestä, jonka polttoaineensyöttö on ajoneuvon polttoaineensyötöstä erillinen, polttoainetyyppi ja täyttöaukon sijainti on merkittävä selvästi.

| 5.3.3.3 | Polttoaineentäyttöaukkoon on kiinnitettävä ilmoitus siitä, että lämmitin on kytkettävä pois päältä ennen täyttöä. Asianmukaiset ohjeet on annettava myös valmistajan toimittamassa käyttöohjeessa. |
| --- | --- |

5.3.3.3

Polttoaineentäyttöaukkoon on kiinnitettävä ilmoitus siitä, että lämmitin on kytkettävä pois päältä ennen täyttöä. Asianmukaiset ohjeet on annettava myös valmistajan toimittamassa käyttöohjeessa.

5.3.4   Pakojärjestelmä

| 5.3.4.1 | Pakoaukko on sijoitettava siten, että päästöjen tunkeutuminen ajoneuvoon tuulettimien, lämmitysilman ottoaukkojen tai avautuvien ikkunoiden kautta estetään. |
| --- | --- |

5.3.4.1

Pakoaukko on sijoitettava siten, että päästöjen tunkeutuminen ajoneuvoon tuulettimien, lämmitysilman ottoaukkojen tai avautuvien ikkunoiden kautta estetään.

5.3.5   Polttoilman sisääntulo

| 5.3.5.1 | Lämmittimen palamistilaan tuleva ilma ei saa olla peräisin ajoneuvon matkustamosta. |
| --- | --- |

5.3.5.1

Lämmittimen palamistilaan tuleva ilma ei saa olla peräisin ajoneuvon matkustamosta.

| 5.3.5.2 | Ilmanottoaukko on sijoitettava tai suojattava siten, etteivät roskat tai matkatavarat pääse tukkimaan sitä. |
| --- | --- |

5.3.5.2

Ilmanottoaukko on sijoitettava tai suojattava siten, etteivät roskat tai matkatavarat pääse tukkimaan sitä.

5.3.6   Lämmitysilman sisääntulo

| 5.3.6.1 | Lämmitysilma voi olla puhdasta tai kierrätettyä ilmaa, ja sen on oltava peräisin puhtaalta alueelta, jota käyttömoottorin, polttolämmittimen tai muun ajoneuvossa sijaitsevan lähteen pakokaasut eivät pääse saastuttamaan. |
| --- | --- |

5.3.6.1

Lämmitysilma voi olla puhdasta tai kierrätettyä ilmaa, ja sen on oltava peräisin puhtaalta alueelta, jota käyttömoottorin, polttolämmittimen tai muun ajoneuvossa sijaitsevan lähteen pakokaasut eivät pääse saastuttamaan.

| 5.3.6.2 | Ilmanottokanava on suojattava verkolla tai muilla sopivilla keinoilla. |
| --- | --- |

5.3.6.2

Ilmanottokanava on suojattava verkolla tai muilla sopivilla keinoilla.

5.3.7   Lämmitysilman ulostulo

| 5.3.7.1 | Kaikki kanavat, joita käytetään kuuman ilman johtamiseen ajoneuvon sisätiloissa, on sijoitettava tai suojattava siten, että mitään vahinkoa ei pääse tapahtumaan, jos niitä kosketetaan. |
| --- | --- |

5.3.7.1

Kaikki kanavat, joita käytetään kuuman ilman johtamiseen ajoneuvon sisätiloissa, on sijoitettava tai suojattava siten, että mitään vahinkoa ei pääse tapahtumaan, jos niitä kosketetaan.

| 5.3.7.2 | Ilman ulostuloaukko on sijoitettava tai suojattava siten, että roskat tai matkatavarat eivät todennäköisesti pääse tukkimaan sitä. |
| --- | --- |

5.3.7.2

Ilman ulostuloaukko on sijoitettava tai suojattava siten, että roskat tai matkatavarat eivät todennäköisesti pääse tukkimaan sitä.

5.3.8   Lämmitysjärjestelmän automaattinen säätely

| 5.3.8.1 | Lämmitysjärjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä ja polttoaineensyötön on loputtava viiden sekunnin kuluessa ajoneuvon moottorin sammumisesta. Jos jokin manuaalinen laite on jo aktivoitu, lämmitysjärjestelmä voi pysyä toiminnassa. |
| --- | --- |

5.3.8.1

Lämmitysjärjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä ja polttoaineensyötön on loputtava viiden sekunnin kuluessa ajoneuvon moottorin sammumisesta. Jos jokin manuaalinen laite on jo aktivoitu, lämmitysjärjestelmä voi pysyä toiminnassa.

6.   OSA II – LÄMMITYSJÄRJESTELMÄN HYVÄKSYNTÄ SEN KÄYTTÖTURVALLISUUDEN OSALTA

6.1   Määritelmät

Tämän säännön II osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 6.1.1 | ”Lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä ajoneuvon sisätilan, kuormatila mukaan luettuna, lämpötilan nostamiseen tarkoitettuja laitteita. |
| --- | --- |

6.1.1

”Lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä ajoneuvon sisätilan, kuormatila mukaan luettuna, lämpötilan nostamiseen tarkoitettuja laitteita.

| 6.1.2 | ”Polttolämmittimellä” tarkoitetaan laitetta, joka käyttää suoraan nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta ja joka ei käytä ajoneuvon käyttömoottorin hukkalämpöä. |
| --- | --- |

6.1.2

”Polttolämmittimellä” tarkoitetaan laitetta, joka käyttää suoraan nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta ja joka ei käytä ajoneuvon käyttömoottorin hukkalämpöä.

| 6.1.3 | ”Polttolämmittimen tyypillä” tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  — | polttoainetyyppi (esim. nestemäinen tai kaasumainen) |
| --- | --- | --- |

6.1.3

”Polttolämmittimen tyypillä” tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

—

polttoainetyyppi (esim. nestemäinen tai kaasumainen)

| — | lämmönsiirtoväline (esim. ilma tai vesi) |
| --- | --- |

—

lämmönsiirtoväline (esim. ilma tai vesi)

| — | sijainti ajoneuvossa (esim. matkustamo tai kuormatila). |
| --- | --- |

—

sijainti ajoneuvossa (esim. matkustamo tai kuormatila).

| 6.1.4 | ”Hukkalämmöllä toimivalla lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä ajoneuvon sisätilan lämpötilan nostamiseksi käytettäviä laitteita, jotka hyödyntävät ajoneuvon käyttömoottorin hukkalämpöä ja käyttävät siirtovälineenä vettä, öljyä tai ilmaa. |
| --- | --- |

6.1.4

”Hukkalämmöllä toimivalla lämmitysjärjestelmällä” tarkoitetaan kaikentyyppisiä ajoneuvon sisätilan lämpötilan nostamiseksi käytettäviä laitteita, jotka hyödyntävät ajoneuvon käyttömoottorin hukkalämpöä ja käyttävät siirtovälineenä vettä, öljyä tai ilmaa.

6.2   Yleiset vaatimukset

Lämmitysjärjestelmille asetetaan seuraavat vaatimukset:

| — | Matkustamoon tuleva lämmitetty ilma ei saa olla saastuneempaa kuin ilma ajoneuvon ilmanottoaukon kohdalla. |
| --- | --- |

—

Matkustamoon tuleva lämmitetty ilma ei saa olla saastuneempaa kuin ilma ajoneuvon ilmanottoaukon kohdalla.

| — | Ajoneuvon kuljettaja ja matkustajat eivät saa matkan aikana joutua kosketuksiin palovammoja todennäköisesti aiheuttavien ajoneuvon osien tai lämmitetyn ilman kanssa. |
| --- | --- |

—

Ajoneuvon kuljettaja ja matkustajat eivät saa matkan aikana joutua kosketuksiin palovammoja todennäköisesti aiheuttavien ajoneuvon osien tai lämmitetyn ilman kanssa.

| — | Polttolämmittimien pakokaasupäästöjen on pysyttävä sallituissa rajoissa. |
| --- | --- |

—

Polttolämmittimien pakokaasupäästöjen on pysyttävä sallituissa rajoissa.

Testausmenettelyt näiden vaatimusten tarkistamiseksi esitetään liitteissä 4, 5 ja 6.

| 6.2.1 | Seuraavasta taulukosta käy ilmi, mitä liitteitä sovelletaan eri ajoneuvoluokkien eri lämmitysjärjestelmätyyppeihin:










  Lämmitysjärjestelmä | Ajoneuvoluokka | Liite 4
  Ilmanlaatu | Liite 5
  Lämpötila | Liite 6
  Pakokaasu | Liite 8
  Nestekaasun turvallisuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moottorin hukkalämpö — vesi | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Moottorin hukkalämpö — ilma
  Ks. huomautus 1 | M | Kyllä | Kyllä | | |
| N | Kyllä | Kyllä | | |
| O | | | | |
| Moottorin hukkalämpö — öljy | M | Kyllä | Kyllä | | |
| N | Kyllä | Kyllä | | |
| O | | | | |
| Kaasumaisella polttoaineella toimiva lämmitin —
  Ks. huomautus 2 | M | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| N | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| O | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Nestemäisellä polttoaineella toimiva lämmitin —
  Ks. huomautus 2 | M | Kyllä | Kyllä | Kyllä | |
| N | Kyllä | Kyllä | Kyllä | |
| O | Kyllä | Kyllä | Kyllä | |
| Huomautus 1: | Nämä testivaatimukset eivät koske lämmitysjärjestelmiä, jotka täyttävät liitteessä 3 esitetyt vaatimukset. |

6.2.1

Seuraavasta taulukosta käy ilmi, mitä liitteitä sovelletaan eri ajoneuvoluokkien eri lämmitysjärjestelmätyyppeihin:

Lämmitysjärjestelmä

Ajoneuvoluokka

Liite 4

Ilmanlaatu

Liite 5

Lämpötila

Liite 6

Pakokaasu

Liite 8

Nestekaasun turvallisuus

Moottorin hukkalämpö — vesi

M

N

O

Moottorin hukkalämpö — ilma

Ks. huomautus 1

M

Kyllä

Kyllä

N

Kyllä

Kyllä

O

Moottorin hukkalämpö — öljy

M

Kyllä

Kyllä

N

Kyllä

Kyllä

O

Kaasumaisella polttoaineella toimiva lämmitin —

Ks. huomautus 2

M

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

N

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

O

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Nestemäisellä polttoaineella toimiva lämmitin —

Ks. huomautus 2

M

Kyllä

Kyllä

Kyllä

N

Kyllä

Kyllä

Kyllä

O

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Huomautus 1:

Nämä testivaatimukset eivät koske lämmitysjärjestelmiä, jotka täyttävät liitteessä 3 esitetyt vaatimukset.

| Huomautus 2: | Matkustamon ulkopuolella sijaitsevien, vettä siirtovälineenä käyttävien polttolämmittimien katsotaan täyttävän liitteissä 4 ja 5 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

Huomautus 2:

Matkustamon ulkopuolella sijaitsevien, vettä siirtovälineenä käyttävien polttolämmittimien katsotaan täyttävän liitteissä 4 ja 5 esitetyt vaatimukset.

6.3   Polttolämmittimiä koskevat vaatimukset

Polttolämmittimiä koskevat lisävaatimukset esitetään liitteessä 7.

7.   AJONEUVO- TAI OSATYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Jokaisesta tyypin muutoksesta on ilmoitettava tyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Kyseinen yksikkö voi sitten






  7.1.1 | joko katsoa, että tehdyistä muutoksista ei todennäköisesti ole aiheudu huomattavia haittavaikutuksia ja että ajoneuvo tai osa joka tapauksessa täyttää vaatimukset, |
| --- | --- | --- |

7.1

Jokaisesta tyypin muutoksesta on ilmoitettava tyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Kyseinen yksikkö voi sitten

7.1.1

joko katsoa, että tehdyistä muutoksista ei todennäköisesti ole aiheudu huomattavia haittavaikutuksia ja että ajoneuvo tai osa joka tapauksessa täyttää vaatimukset,

| 7.1.2 | tai vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

tai vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 7.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

7.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä.

| 7.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuonna 1958 tehdyn sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteen 1 osan 2 lisäyksessä 1 tai 2 (tapauksen mukaan) esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuonna 1958 tehdyn sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteen 1 osan 2 lisäyksessä 1 tai 2 (tapauksen mukaan) esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot ja osat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 5 ja 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot ja osat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 5 ja 6 vaatimukset.

| 8.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi koska tahansa tarkastaa kuhunkin tuotantolaitokseen sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Yleensä nämä tarkastukset tehdään kahden vuoden välein. |
| --- | --- |

8.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi koska tahansa tarkastaa kuhunkin tuotantolaitokseen sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Yleensä nämä tarkastukset tehdään kahden vuoden välein.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdissa 5 ja 6 esitetyt vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

9.1

Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdissa 5 ja 6 esitetyt vaatimukset eivät täyty.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 osan 2 lisäyksessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 osan 2 lisäyksessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija kokonaan lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 osan 2 lisäyksessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaan (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella 4).

(2)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia ja Montenegro 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidzhan 39, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö (hyväksynnät myöntävät jäsenvaltiot käyttäen omia ECE-tunnuksiaan) 42, Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50 ja Korean tasavalta 51. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

---

LIITE 1

OSA 1

Lisäys 1

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

(ajoneuvotyyppiä varten lämmitysjärjestelmän ECE-tyyppihyväksyntää ja ajoneuvon ECE-tyyppihyväksyntää sen lämmitysjärjestelmän osalta koskevan säännön kohdan 4.3 mukaisesti)

Jos lämmitysjärjestelmässä tai sen osissa on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

0.   YLEISTÄ

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ...

| 0.3. | Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon: ...

| 0.4. | Merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

0.4.

Merkintöjen sijainti: ...

| 0.5. | Ajoneuvoluokka (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

Ajoneuvoluokka (1): ...

| 0.6. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.6.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 0.7. | Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ... |
| --- | --- |

0.7.

Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

1.   AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET

| 1.1. | Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: |
| --- | --- |

1.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta:

2.   MOOTTORI

| 2.1. | Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus: ... (merkittynä moottoriin tai muut tunnistustavat) |
| --- | --- |

2.1.

Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus: ... (merkittynä moottoriin tai muut tunnistustavat)

| 2.2. | Toimintaperiaate: otto/diesel, nelitahtinen/kaksitahtinen (2) |
| --- | --- |

2.2.

Toimintaperiaate: otto/diesel, nelitahtinen/kaksitahtinen (2)

| 2.3. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

2.3.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 2.4. | Suurin nettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... rpm (valmistajan ilmoittama arvo) |
| --- | --- |

2.4.

Suurin nettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

| 2.5. | Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma) (2) |
| --- | --- |

2.5.

Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma) (2)

| 2.6. | Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo: ... |
| --- | --- |

2.6.

Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo: ...

| 2.7. | Ahdin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.7.

Ahdin: kyllä/ei (2)

| 2.7.1. | Tyypit: ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Tyypit: ...

| 2.7.2. | Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ... kPa, ohivirtausläppä, jos sellainen on) |
| --- | --- |

2.7.2.

Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ... kPa, ohivirtausläppä, jos sellainen on)

3.   KORI

| 3.1. | Lyhyt kuvaus ajoneuvon lämmitysjärjestelmästä, jos järjestelmä käyttää moottorin jäähdytysnesteen lämpöä: ... |
| --- | --- |

3.1.

Lyhyt kuvaus ajoneuvon lämmitysjärjestelmästä, jos järjestelmä käyttää moottorin jäähdytysnesteen lämpöä: ...

| 3.2. | Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypin lämmitysjärjestelmästä, jos lämmönlähteenä käytetään moottorin jäähdytysilmaa tai pakokaasuja: ... |
| --- | --- |

3.2.

Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypin lämmitysjärjestelmästä, jos lämmönlähteenä käytetään moottorin jäähdytysilmaa tai pakokaasuja: ...

| 3.2.1. | Lämmitysjärjestelmän sijainnin ajoneuvossa osoittava piirustus: ... |
| --- | --- |

3.2.1.

Lämmitysjärjestelmän sijainnin ajoneuvossa osoittava piirustus: ...

| 3.2.2. | Piirustus pakokaasuja lämmitykseen käyttävien lämmitysjärjestelmien lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu (lämmitysjärjestelmät, jotka käyttävät lämmitykseen moottorin jäähdytysilmaa): ... |
| --- | --- |

3.2.2.

Piirustus pakokaasuja lämmitykseen käyttävien lämmitysjärjestelmien lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu (lämmitysjärjestelmät, jotka käyttävät lämmitykseen moottorin jäähdytysilmaa): ...

| 3.2.3. | Seinämäpaksuuden, käytetyt materiaalit ja pinnan ominaisuudet esittävä poikkileikkauspiirustus lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu: ... |
| --- | --- |

3.2.3.

Seinämäpaksuuden, käytetyt materiaalit ja pinnan ominaisuudet esittävä poikkileikkauspiirustus lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu: ...

| 3.2.4. | Myös muista tärkeistä lämmitysjärjestelmän osista, kuten tuulettimesta, on annettava eritelmät niiden valmistusmenetelmistä ja teknisistä tiedoista. ... |
| --- | --- |

3.2.4.

Myös muista tärkeistä lämmitysjärjestelmän osista, kuten tuulettimesta, on annettava eritelmät niiden valmistusmenetelmistä ja teknisistä tiedoista. ...

| 3.3. | Ajoneuvotyypin lyhyt kuvaus polttolämmitysjärjestelmän ja automaattisen valvontajärjestelmän osalta: ... |
| --- | --- |

3.3.

Ajoneuvotyypin lyhyt kuvaus polttolämmitysjärjestelmän ja automaattisen valvontajärjestelmän osalta: ...

| 3.3.1. | Sijoittelupiirustus polttolämmittimestä, ilmanottojärjestelmästä, pakokaasujärjestelmästä, polttoainesäiliöstä, polttoaineensyöttöjärjestelmästä (venttiilit mukaan luettuina) sekä sähköisistä kytkennöistä siten, että näiden sijainti ajoneuvossa käy ilmi. |
| --- | --- |

3.3.1.

Sijoittelupiirustus polttolämmittimestä, ilmanottojärjestelmästä, pakokaasujärjestelmästä, polttoainesäiliöstä, polttoaineensyöttöjärjestelmästä (venttiilit mukaan luettuina) sekä sähköisistä kytkennöistä siten, että näiden sijainti ajoneuvossa käy ilmi.

| 3.4. | Suurin sähkönkulutus: ... kW |
| --- | --- |

3.4.

Suurin sähkönkulutus: ... kW

Lisäys 2

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

(lämmitysjärjestelmätyyppiä varten lämmitysjärjestelmän ECE-tyyppihyväksyntää sen käyttöturvallisuuden osalta koskevan säännön kohdan 4.3 mukaisesti)

Jos lämmitysjärjestelmässä tai sen osissa on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

1.1

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 1.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ... |
| --- | --- |

1.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ...

| 1.3 | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.3

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 1.4 | Osien osalta ECE-hyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: ... |
| --- | --- |

1.4

Osien osalta ECE-hyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: ...

| 1.5 | Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ... |
| --- | --- |

1.5

Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

2.   POLTTOLÄMMITIN (JOS ON)

| 2.1 | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

2.1

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 2.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ... |
| --- | --- |

2.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ...

| 2.3 | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty lämmitysjärjestelmään: ... |
| --- | --- |

2.3

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty lämmitysjärjestelmään: ...

| 2.4 | Merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

2.4

Merkintöjen sijainti: ...

| 2.5 | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

2.5

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 2.6 | Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ... |
| --- | --- |

2.6

Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

| 2.7 | Testauspaine (jos polttolämmittimen polttoaine on nestekaasu tai vastaava, lämmittimen kaasuntuloliittimeen kohdistuva paine): ... |
| --- | --- |

2.7

Testauspaine (jos polttolämmittimen polttoaine on nestekaasu tai vastaava, lämmittimen kaasuntuloliittimeen kohdistuva paine): ...

| 2.8 | Polttolämmittimen ja sen kaikkien komponenttien yksityiskohtainen kuvaus, sijoittelupiirustus ja asennusselostus: ... |
| --- | --- |

2.8

Polttolämmittimen ja sen kaikkien komponenttien yksityiskohtainen kuvaus, sijoittelupiirustus ja asennusselostus: ...

OSA 2

OSA 2

Lisäys 1

(Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))

ILMOITUS

Image

Lisäys 2

(Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))

ILMOITUS

Image

---

(1)  Määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7 (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi tarkistettuna tarkistuksella Amend.4).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN ASETTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image

MALLI C

(Ks. tämän säännön kohta 4.6)

Image

---

(1)  Tämä numero on annettu ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

HUKKALÄMMÖLLÄ TOIMIVIA, ILMALÄMMITYSJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 1. | Tämän säännön kohdassa 6.2 esitetyt vaatimukset katsotaan täytetyiksi sellaisen lämmönvaihtimen sisältävien lämmitysjärjestelmien osalta, jonka ensiöpiirin läpi pakokaasut tai pilaantunut ilma kulkevat, jos seuraavat ehdot täyttyvät: |
| --- | --- |

1.

Tämän säännön kohdassa 6.2 esitetyt vaatimukset katsotaan täytetyiksi sellaisen lämmönvaihtimen sisältävien lämmitysjärjestelmien osalta, jonka ensiöpiirin läpi pakokaasut tai pilaantunut ilma kulkevat, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

| 2. | Lämmönvaihtimen ensiöpiirin seinämät eivät saa vuotaa kahden baarin tai sitä pienemmässä paineessa. |
| --- | --- |

2.

Lämmönvaihtimen ensiöpiirin seinämät eivät saa vuotaa kahden baarin tai sitä pienemmässä paineessa.

| 3. | Lämmönvaihtimen ensiöpiirin seinämät eivät saa sisältää irrotettavia osia. |
| --- | --- |

3.

Lämmönvaihtimen ensiöpiirin seinämät eivät saa sisältää irrotettavia osia.

| 4. | Lämmönvaihtimen sen seinämän, jossa lämmönvaihto tapahtuu, on oltava vähintään kaksi millimetriä paksu, jos se on valmistettu seostamattomasta teräksestä.






  4.1 | Käytettäessä muita materiaaleja (seos- tai pinnoitetut materiaalit mukaan luettuina) seinämän paksuuden on oltava sellainen, että lämmönvaihtimen käyttöikä on sama kuin kohdassa 4 tarkoitetussa tapauksessa. |
| --- | --- | --- |

4.

Lämmönvaihtimen sen seinämän, jossa lämmönvaihto tapahtuu, on oltava vähintään kaksi millimetriä paksu, jos se on valmistettu seostamattomasta teräksestä.

4.1

Käytettäessä muita materiaaleja (seos- tai pinnoitetut materiaalit mukaan luettuina) seinämän paksuuden on oltava sellainen, että lämmönvaihtimen käyttöikä on sama kuin kohdassa 4 tarkoitetussa tapauksessa.

| 4.2 | Jos lämmönvaihtimen seinämä, jossa lämmönvaihto tapahtuu, on emaloitu, emaloidun seinämän on oltava vähintään yhden millimetrin paksuinen. Emaloinnin on oltava kestävä ja tiivis, eikä se saa olla huokoinen. |
| --- | --- |

4.2

Jos lämmönvaihtimen seinämä, jossa lämmönvaihto tapahtuu, on emaloitu, emaloidun seinämän on oltava vähintään yhden millimetrin paksuinen. Emaloinnin on oltava kestävä ja tiivis, eikä se saa olla huokoinen.

| 5. | Pakokaasuja johtavassa putkessa on oltava vähintään 30 millimetriä pitkä korroosiotestialue, jonka on sijaittava virtaussuunnassa suoraan lämmönvaihtimesta eteenpäin. Aluetta ei saa peittää, ja siihen on päästävä helposti käsiksi.






  5.1 | Korroosiotestialueen seinämä ei saa olla paksumpi kuin lämmönvaihtimen sisällä sijaitsevat pakokaasuputket, ja alueen on vastattava materiaali- ja pintaominaisuuksiltaan kyseisiä putkia. |
| --- | --- | --- |

5.

Pakokaasuja johtavassa putkessa on oltava vähintään 30 millimetriä pitkä korroosiotestialue, jonka on sijaittava virtaussuunnassa suoraan lämmönvaihtimesta eteenpäin. Aluetta ei saa peittää, ja siihen on päästävä helposti käsiksi.

5.1

Korroosiotestialueen seinämä ei saa olla paksumpi kuin lämmönvaihtimen sisällä sijaitsevat pakokaasuputket, ja alueen on vastattava materiaali- ja pintaominaisuuksiltaan kyseisiä putkia.

| 5.2 | Jos lämmönvaihdin muodostaa yhtenäisen yksikön ajoneuvon äänenvaimentimen kanssa, äänenvaimentimen ulkoseinämä katsotaan kohdassa 5.1 tarkoitetuksi korroosioalttiiksi alueeksi. |
| --- | --- |

5.2

Jos lämmönvaihdin muodostaa yhtenäisen yksikön ajoneuvon äänenvaimentimen kanssa, äänenvaimentimen ulkoseinämä katsotaan kohdassa 5.1 tarkoitetuksi korroosioalttiiksi alueeksi.

| 6. | Niiden hukkalämmöllä toimivien lämmitysjärjestelmien osalta, joissa lämmitykseen käytetään moottorin jäähdytysilmaa, tämän säännön kohdan 6.2 ehdot katsotaan täytetyiksi ilman lämmönvaihtimen käyttöä, jos seuraavat ehdot täyttyvät:






  6.1 | Lämmitykseen käytettävä jäähdytysilma on kosketuksissa ainoastaan sellaisten moottorin pintojen kanssa, joissa ei ole irrotettavia osia. |
| --- | --- | --- |

6.

Niiden hukkalämmöllä toimivien lämmitysjärjestelmien osalta, joissa lämmitykseen käytetään moottorin jäähdytysilmaa, tämän säännön kohdan 6.2 ehdot katsotaan täytetyiksi ilman lämmönvaihtimen käyttöä, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

6.1

Lämmitykseen käytettävä jäähdytysilma on kosketuksissa ainoastaan sellaisten moottorin pintojen kanssa, joissa ei ole irrotettavia osia.

| 6.2 | Jäähdytysilmapiirin seinämien ja lämmön siirtämiseen käytettävien pintojen väliset liitännät ovat kaasutiiviit ja öljynkestävät.
  Nämä ehdot katsotaan täytetyiksi esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:






  — | Kunkin sytytystulpan ympärillä oleva suojus ohjaa kaasuvuodot lämmitysilmapiirin ulkopuolelle. |
| --- | --- | --- |

6.2

Jäähdytysilmapiirin seinämien ja lämmön siirtämiseen käytettävien pintojen väliset liitännät ovat kaasutiiviit ja öljynkestävät.

Nämä ehdot katsotaan täytetyiksi esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:

—

Kunkin sytytystulpan ympärillä oleva suojus ohjaa kaasuvuodot lämmitysilmapiirin ulkopuolelle.

| — | Sylinterin kannen ja pakosarjan välinen liitos sijaitsee lämmitysilmapiirin ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Sylinterin kannen ja pakosarjan välinen liitos sijaitsee lämmitysilmapiirin ulkopuolella.

| — | Sylinterinkannen ja sylinterin välissä on kaksinkertainen vuotosuojaus, ja kaikki ensimmäisen liitoksen läpi tulevat vuodot ohjataan lämmitysilmapiirin ulkopuolelle, tai sylinterinkannen ja sylinterin välinen vuotosuojaus pitää vielä, kun sylinterinkannen kiinnityspultit kylmäkiristetään kolmasosaan valmistajan ilmoittamasta nimelliskiristysmomentista, tai |
| --- | --- |

—

Sylinterinkannen ja sylinterin välissä on kaksinkertainen vuotosuojaus, ja kaikki ensimmäisen liitoksen läpi tulevat vuodot ohjataan lämmitysilmapiirin ulkopuolelle, tai sylinterinkannen ja sylinterin välinen vuotosuojaus pitää vielä, kun sylinterinkannen kiinnityspultit kylmäkiristetään kolmasosaan valmistajan ilmoittamasta nimelliskiristysmomentista, tai

| — | Sylinterinkannen ja sylinteriin liittymäkohta sijaitsee lämmitysilmapiirin ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Sylinterinkannen ja sylinteriin liittymäkohta sijaitsee lämmitysilmapiirin ulkopuolella.

---

LIITE 4

ILMANLAADUN TESTAUSMENETTELY

| 1. | Ajoneuvon tyyppihyväksynnän tapauksessa on suoritettava seuraava testi.






  1.1 | Lämmitintä käytetään tunti suurimmalla teholla tyynessä ilmassa (tuulen nopeus ≤ 2 m/s) kaikkien ikkunoiden ollessa kiinni ja jos kyseessä on polttolämmitin, käyttömoottori kytkettynä pois päältä. Jos kuitenkin suurimmalla teholla lämmitin kytkeytyy automaattisesti pois päältä ennen kuin tunti on kulunut, mittaukset voidaan tehdä ennen poiskytkeytymistä. |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvon tyyppihyväksynnän tapauksessa on suoritettava seuraava testi.

1.1

Lämmitintä käytetään tunti suurimmalla teholla tyynessä ilmassa (tuulen nopeus ≤ 2 m/s) kaikkien ikkunoiden ollessa kiinni ja jos kyseessä on polttolämmitin, käyttömoottori kytkettynä pois päältä. Jos kuitenkin suurimmalla teholla lämmitin kytkeytyy automaattisesti pois päältä ennen kuin tunti on kulunut, mittaukset voidaan tehdä ennen poiskytkeytymistä.

| 1.2 | Ympäröivän ilman CO-pitoisuus mitataan ottamalla näytteitä






  1.2.1 | ajoneuvon ulkopuolella olevasta paikasta, joka on mahdollisimman lähellä lämmitysilman ottoaukkoa, ja |
| --- | --- | --- |

1.2

Ympäröivän ilman CO-pitoisuus mitataan ottamalla näytteitä

1.2.1

ajoneuvon ulkopuolella olevasta paikasta, joka on mahdollisimman lähellä lämmitysilman ottoaukkoa, ja

| 1.2.2 | ajoneuvon sisäpuolella olevasta paikasta, joka on alle metrin päässä lämmitetyn ilman ulostuloaukosta. |
| --- | --- |

1.2.2

ajoneuvon sisäpuolella olevasta paikasta, joka on alle metrin päässä lämmitetyn ilman ulostuloaukosta.

| 1.3 | Lukemat kirjataan 10 minuutin edustavalta ajalta. |
| --- | --- |

1.3

Lukemat kirjataan 10 minuutin edustavalta ajalta.

| 1.4 | Kohdassa 1.2.2 tarkoitetun CO-pitoisuuden on oltava alle 20 ppm suurempi kuin kohdassa 1.2.1 tarkoitettu arvo. |
| --- | --- |

1.4

Kohdassa 1.2.2 tarkoitetun CO-pitoisuuden on oltava alle 20 ppm suurempi kuin kohdassa 1.2.1 tarkoitettu arvo.

| 2. | Jos kyse on osana toimitettavien polttolämmittimien tyyppihyväksynnästä, suoritetaan seuraava testi liitteiden 5 ja 6 sekä liitteessä 7 olevan kohdan 1.3 mukaisten testien jälkeen.






  2.1 | Lämmönvaihtimen ensiöpiirille suoritetaan vuototesti sen varmistamiseksi, ettei matkustamoon tarkoitettuun lämmitettyyn ilmaan pääse sekoittumaan pilaantunutta ilmaa. |
| --- | --- | --- |

2.

Jos kyse on osana toimitettavien polttolämmittimien tyyppihyväksynnästä, suoritetaan seuraava testi liitteiden 5 ja 6 sekä liitteessä 7 olevan kohdan 1.3 mukaisten testien jälkeen.

2.1

Lämmönvaihtimen ensiöpiirille suoritetaan vuototesti sen varmistamiseksi, ettei matkustamoon tarkoitettuun lämmitettyyn ilmaan pääse sekoittumaan pilaantunutta ilmaa.

| 2.2 | Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vuoto lämmönvaihtimesta on 0,5 hPa:n ylipaineessa enintään 30 dm3/h. |
| --- | --- |

2.2

Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vuoto lämmönvaihtimesta on 0,5 hPa:n ylipaineessa enintään 30 dm3/h.

---

LIITE 5

LÄMPÖTILAN TESTAUSMENETTELY

| 1. | Lämmitintä käytetään tunti suurimmalla teholla tyynessä ilmassa (tuulen nopeus ≤ 2 m/s) kaikkien ikkunoiden ollessa kiinni. Jos kuitenkin suurimmalla teholla lämmitin kytkeytyy automaattisesti pois päältä ennen kuin tunti on kulunut, mittaukset voidaan tehdä aikaisemmin. Jos lämmitetty ilma on peräisin ajoneuvon ulkopuolelta, testi on suoritettava vähintään 15 °C:een lämpötilassa. |
| --- | --- |

1.

Lämmitintä käytetään tunti suurimmalla teholla tyynessä ilmassa (tuulen nopeus ≤ 2 m/s) kaikkien ikkunoiden ollessa kiinni. Jos kuitenkin suurimmalla teholla lämmitin kytkeytyy automaattisesti pois päältä ennen kuin tunti on kulunut, mittaukset voidaan tehdä aikaisemmin. Jos lämmitetty ilma on peräisin ajoneuvon ulkopuolelta, testi on suoritettava vähintään 15 °C:een lämpötilassa.

| 2. | Ajoneuvon kuljettajan kanssa tavanomaisessa ajossa todennäköisesti kosketuksiin joutuvien lämmitysjärjestelmien osien pintalämpötila mitataan kosketuslämpömittarilla. Kyseisen osan tai kyseisten osien lämpötila saa olla enintään 70 °C päällystämättömän metallin osalta tai 80 °C muiden materiaalien osalta. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvon kuljettajan kanssa tavanomaisessa ajossa todennäköisesti kosketuksiin joutuvien lämmitysjärjestelmien osien pintalämpötila mitataan kosketuslämpömittarilla. Kyseisen osan tai kyseisten osien lämpötila saa olla enintään 70 °C päällystämättömän metallin osalta tai 80 °C muiden materiaalien osalta.

| 2.1 | Lämpötila saa olla enintään 110 °C, jos lämmitysjärjestelmien osa tai osia on kuljettajan istuimen takana tai jos laite ylikuumenee. |
| --- | --- |

2.1

Lämpötila saa olla enintään 110 °C, jos lämmitysjärjestelmien osa tai osia on kuljettajan istuimen takana tai jos laite ylikuumenee.

| 2.2 | Kun kyse on luokkien M1 ja N ajoneuvoista, matkustajien kanssa tavanomaisessa maantieajossa todennäköisesti kosketuksiin joutuvien järjestelmän osien, lukuun ottamatta ulostuloaukon säleikköä, lämpötila saa olla enintään 110 °C. |
| --- | --- |

2.2

Kun kyse on luokkien M1 ja N ajoneuvoista, matkustajien kanssa tavanomaisessa maantieajossa todennäköisesti kosketuksiin joutuvien järjestelmän osien, lukuun ottamatta ulostuloaukon säleikköä, lämpötila saa olla enintään 110 °C.

| 2.3 | Kun kyse on luokkien M2 tai M3 ajoneuvoista, matkustajien kanssa tavanomaisessa maantieajossa todennäköisesti kosketuksiin joutuvien järjestelmän osien lämpötila saa olla enintään 70 °C päällystämättömän metallin osalta tai 80 °C muiden materiaalien osalta. |
| --- | --- |

2.3

Kun kyse on luokkien M2 tai M3 ajoneuvoista, matkustajien kanssa tavanomaisessa maantieajossa todennäköisesti kosketuksiin joutuvien järjestelmän osien lämpötila saa olla enintään 70 °C päällystämättömän metallin osalta tai 80 °C muiden materiaalien osalta.

| 3. | Jos matkustamon ulkopuolella kuljettajan istuimen takana on lämmitysjärjestelmän suojaamattomia osia tai jos on kyse ylikuumenemisesta, lämpötila saa olla enintään 110 °C.
  Matkustamoon tulevan lämmitetyn ilman lämpötila saa olla enintään 150 °C ulostuloaukon keskikohdasta mitattuna. |
| --- | --- |

3.

Jos matkustamon ulkopuolella kuljettajan istuimen takana on lämmitysjärjestelmän suojaamattomia osia tai jos on kyse ylikuumenemisesta, lämpötila saa olla enintään 110 °C.

Matkustamoon tulevan lämmitetyn ilman lämpötila saa olla enintään 150 °C ulostuloaukon keskikohdasta mitattuna.

---

LIITE 6

POLTTOLÄMMITTIMIEN PAKOKAASUPÄÄSTÖJEN TESTAUSMENETTELY

| 1. | Lämmitintä käytetään tunti suurimmalla teholla tyynessä ilmassa (tuulen nopeus ≤ 2 m/s) ja 20 ± 10 °C lämpötilassa. Jos kuitenkin suurimmalla teholla lämmitin kytkeytyy automaattisesti pois päältä ennen kuin tunti on kulunut, mittaukset voidaan tehdä ennen poiskytkeytymistä. |
| --- | --- |

1.

Lämmitintä käytetään tunti suurimmalla teholla tyynessä ilmassa (tuulen nopeus ≤ 2 m/s) ja 20 ± 10 °C lämpötilassa. Jos kuitenkin suurimmalla teholla lämmitin kytkeytyy automaattisesti pois päältä ennen kuin tunti on kulunut, mittaukset voidaan tehdä ennen poiskytkeytymistä.

| 2. | Asianmukaisella mittarilla mitatut kuivat ja laimentamattomat pakokaasupäästöt eivät saa ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä arvoja.







  Parametri | Kaasumaisella polttoaineella toimivat lämmittimet | Nestemäisellä polttoaineella toimivat lämmittimet |
| --- | --- | --- | --- |
| CO | 0,1 tilavuusprosenttia | 0,1 tilavuusprosenttia |
| NOx | 200 ppm | 200 ppm |
| HC | 100 ppm | 100 ppm |
| Bacharach-vertailuyksikkö (1) | 1 | 4 |

2.

Asianmukaisella mittarilla mitatut kuivat ja laimentamattomat pakokaasupäästöt eivät saa ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä arvoja.

Parametri

Kaasumaisella polttoaineella toimivat lämmittimet

Nestemäisellä polttoaineella toimivat lämmittimet

CO

0,1 tilavuusprosenttia

0,1 tilavuusprosenttia

NOx

200 ppm

200 ppm

HC

100 ppm

100 ppm

Bacharach-vertailuyksikkö (1)

1

4

| 3. | Testi toistetaan ajoneuvon nopeutta 100 km/h vastaavissa olosuhteissa (jos ajoneuvon enimmäisnopeus on alle 100 km/h, käytetään ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta). Näissä olosuhteissa CO-arvo saa olla korkeintaan 0,2 tilavuusprosenttia. Jos testi on suoritettu osana toimitettavalle lämmittimelle, sitä ei tarvitse toistaa sen ajoneuvotyypin osalta, johon lämmitin asennetaan. |
| --- | --- |

3.

Testi toistetaan ajoneuvon nopeutta 100 km/h vastaavissa olosuhteissa (jos ajoneuvon enimmäisnopeus on alle 100 km/h, käytetään ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta). Näissä olosuhteissa CO-arvo saa olla korkeintaan 0,2 tilavuusprosenttia. Jos testi on suoritettu osana toimitettavalle lämmittimelle, sitä ei tarvitse toistaa sen ajoneuvotyypin osalta, johon lämmitin asennetaan.

---

(1)  Vertailuyksikkö: Bacharach ASTM D 2156.

---

LIITE 7

POLTTOLÄMMITTIMIÄ KOSKEVAT LISÄVAATIMUKSET

| 1. | Kaikkien lämmittimien mukana on oltava käyttö- ja huolto-ohjeet. Jälkimarkkinoille tarkoitettujen lämmittimien mukana on toimitettava myös asennusohjeet. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien lämmittimien mukana on oltava käyttö- ja huolto-ohjeet. Jälkimarkkinoille tarkoitettujen lämmittimien mukana on toimitettava myös asennusohjeet.

| 2. | Kaikkien polttolämmittimien toiminnan valvomista hätätilanteessa varten on asennettava turvalaitteet (joko polttolämmittimen osana tai ajoneuvon osana). Laitteet on suunniteltava siten, että jos liekki ei syty käynnistettäessä tai se sammuu käytön aikana, polttoaineensyötön sytytys- ja kytkentäaikoja ei ylitetä nestemäisellä polttoaineella toimivien lämmittimien tapauksessa neljällä minuutilla tai kaasumaisella polttoaineella toimivien lämmittimien tapauksessa minuutilla sähkölämpöisten liekinvalvontalaitteiden osalta tai 10 sekunnilla automaattisten liekinvalvontalaitteiden osalta. |
| --- | --- |

2.

Kaikkien polttolämmittimien toiminnan valvomista hätätilanteessa varten on asennettava turvalaitteet (joko polttolämmittimen osana tai ajoneuvon osana). Laitteet on suunniteltava siten, että jos liekki ei syty käynnistettäessä tai se sammuu käytön aikana, polttoaineensyötön sytytys- ja kytkentäaikoja ei ylitetä nestemäisellä polttoaineella toimivien lämmittimien tapauksessa neljällä minuutilla tai kaasumaisella polttoaineella toimivien lämmittimien tapauksessa minuutilla sähkölämpöisten liekinvalvontalaitteiden osalta tai 10 sekunnilla automaattisten liekinvalvontalaitteiden osalta.

| 3. | Vettä siirtovälineenä käyttävien lämmittimien palamistilan ja lämmönvaihtimen on kestettävä joko tavanomaiseen käyttöpaineeseen verrattuna kaksinkertaista painetta tai kahden baarin painetta (mittari) sen mukaan, kumpi on korkeampi. Testauspaine on mainittava ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

3.

Vettä siirtovälineenä käyttävien lämmittimien palamistilan ja lämmönvaihtimen on kestettävä joko tavanomaiseen käyttöpaineeseen verrattuna kaksinkertaista painetta tai kahden baarin painetta (mittari) sen mukaan, kumpi on korkeampi. Testauspaine on mainittava ilmoituslomakkeessa.

| 4. | Lämmittimessä on oltava valmistajan etiketti, josta näkyy valmistajan nimi, mallin numero ja tyyppi sekä sen mitattu teho kilowatteina. Lisäksi on mainittava polttoainetyyppi ja, milloin tarkoituksenmukaista, käyttöjännite ja kaasun paine. |
| --- | --- |

4.

Lämmittimessä on oltava valmistajan etiketti, josta näkyy valmistajan nimi, mallin numero ja tyyppi sekä sen mitattu teho kilowatteina. Lisäksi on mainittava polttoainetyyppi ja, milloin tarkoituksenmukaista, käyttöjännite ja kaasun paine.

| 5. | Kuumailmapuhallinten viiveellä tapahtuva poiskytkeytyminen






  5.1 | Jos laitteessa on kuumailmapuhallin, sen poiskytkeytymisen on tapahduttava viiveellä myös ylikuumenemisen yhteydessä tai polttoaineensyötön keskeytyessä. |
| --- | --- | --- |

5.

Kuumailmapuhallinten viiveellä tapahtuva poiskytkeytyminen

5.1

Jos laitteessa on kuumailmapuhallin, sen poiskytkeytymisen on tapahduttava viiveellä myös ylikuumenemisen yhteydessä tai polttoaineensyötön keskeytyessä.

| 5.2 | Humahduksesta tai korroosiosta johtuvien vahinkojen ehkäisemiseksi voidaan soveltaa myös muita toimenpiteitä, jos valmistaja kykenee todistamaan, että niillä on vastaava vaikutus. |
| --- | --- |

5.2

Humahduksesta tai korroosiosta johtuvien vahinkojen ehkäisemiseksi voidaan soveltaa myös muita toimenpiteitä, jos valmistaja kykenee todistamaan, että niillä on vastaava vaikutus.

| 6. | Virransyöttöä koskevat vaatimukset






  6.1 | Kaikkien sähköjännitteeseen liittyvien teknisten vaatimusten on täytyttävä vaihteluvälillä ± 16 prosenttia käyttöjännitteestä. Jos käytettävissä on alijännite- ja/tai ylijännitesuoja, kaikkien vaatimusten on täytyttävä käyttöjännitteellä sekä jänniteraja-arvojen välittömässä läheisyydessä. |
| --- | --- | --- |

6.

Virransyöttöä koskevat vaatimukset

6.1

Kaikkien sähköjännitteeseen liittyvien teknisten vaatimusten on täytyttävä vaihteluvälillä ± 16 prosenttia käyttöjännitteestä. Jos käytettävissä on alijännite- ja/tai ylijännitesuoja, kaikkien vaatimusten on täytyttävä käyttöjännitteellä sekä jänniteraja-arvojen välittömässä läheisyydessä.

| 7. | Varoitusvalo






  7.1 | Selvästi näkyvän, käyttäjän näkökentässä olevan merkkivalon on ilmoitettava, että polttolämmitin on kytketty päälle tai pois. |
| --- | --- | --- |

7.

Varoitusvalo

7.1

Selvästi näkyvän, käyttäjän näkökentässä olevan merkkivalon on ilmoitettava, että polttolämmitin on kytketty päälle tai pois.

---

LIITE 8

Nestekaasukäyttöisiä polttolämmittimiä ja lämmitysjärjestelmiä koskevat turvallisuusvaatimukset

1.   TIELIIKENNEKÄYTTÖÖN TARKOITETUT MOOTTORIAJONEUVOJEN NESTEKAASUKÄYTTÖISET LÄMMITYSJÄRJESTELMÄT

| 1.1 | Jos moottoriajoneuvon nestekaasukäyttöistä lämmitysjärjestelmää voidaan käyttää myös ajoneuvon liikkuessa, nestekaasukäyttöisen lämmittimen ja sen syöttöjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  1.1.1 | Nestekaasukäyttöisen polttolämmittimen on täytettävä yhdenmukaistetun standardin EN 624:2000 (Erityiset nestekaasulaitteet. Suljetun järjestelmän mukaiset sisälämmittimet ajoneuvoihin ja veneisiin) vaatimukset. |
| --- | --- | --- |

1.1

Jos moottoriajoneuvon nestekaasukäyttöistä lämmitysjärjestelmää voidaan käyttää myös ajoneuvon liikkuessa, nestekaasukäyttöisen lämmittimen ja sen syöttöjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

1.1.1

Nestekaasukäyttöisen polttolämmittimen on täytettävä yhdenmukaistetun standardin EN 624:2000 (Erityiset nestekaasulaitteet. Suljetun järjestelmän mukaiset sisälämmittimet ajoneuvoihin ja veneisiin) vaatimukset.

| 1.1.2 | Kun kyse on kiinteästi asennetusta nestekaasusäiliöstä, kaikkien nestemäisen kaasun kanssa kosketuksissa olevien järjestelmän osien (kaikki osat täyttöyksiköstä höyrystimeen/paineensäätimeen) ja laitteiston nestefaasiosan on täytettävä säännön nro 67 osissa I ja II sekä sääntöjen nro 10, 13 ja 15–17 liitteessä 3 asetetut tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

1.1.2

Kun kyse on kiinteästi asennetusta nestekaasusäiliöstä, kaikkien nestemäisen kaasun kanssa kosketuksissa olevien järjestelmän osien (kaikki osat täyttöyksiköstä höyrystimeen/paineensäätimeen) ja laitteiston nestefaasiosan on täytettävä säännön nro 67 osissa I ja II sekä sääntöjen nro 10, 13 ja 15–17 liitteessä 3 asetetut tekniset vaatimukset.

| 1.1.3 | Ajoneuvon nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän kaasufaasiosan on täytettävä yhdenmukaistetun standardin EN 1949:2002 (Nestekaasulaitteistojen asentaminen matkailu- ja muihin ajoneuvoihin) vaatimukset. (1) |
| --- | --- |

1.1.3

Ajoneuvon nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän kaasufaasiosan on täytettävä yhdenmukaistetun standardin EN 1949:2002 (Nestekaasulaitteistojen asentaminen matkailu- ja muihin ajoneuvoihin) vaatimukset. (1)

| 1.1.4 | Nestekaasunsyöttöjärjestelmän on oltava sellainen, että nestekaasua syötetään polttolämmittimeen asianmukaisella paineella ja asianmukaisessa olomuodossa. Nestekaasua voidaan johtaa kiinteästi asennetusta säiliöstä joko kaasumaisena tai nestemäisenä. |
| --- | --- |

1.1.4

Nestekaasunsyöttöjärjestelmän on oltava sellainen, että nestekaasua syötetään polttolämmittimeen asianmukaisella paineella ja asianmukaisessa olomuodossa. Nestekaasua voidaan johtaa kiinteästi asennetusta säiliöstä joko kaasumaisena tai nestemäisenä.

| 1.1.5 | Kiinteästi asennetun nestekaasusäiliön ulostulossa, josta nestemäistä nestekaasua johdetaan lämmittimeen, on oltava ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili säännön nro 67 kohdan 17.6.1.1 mukaisesti. Ylivirtausventtiilillä varustetun kaukosäädettävän huoltoventtiilin on sulkeuduttava automaattisesti viiden sekunnin kuluessa ajoneuvon moottorin sammumisesta riippumatta siitä, missä asennossa virtakytkin on. Jos nestekaasunsyöttöjärjestelmän käyttökytkin asetetaan näiden viiden sekunnin kuluessa aktiivitilaan, lämmitysjärjestelmä saa pysyä toiminnassa. Lämmitys voidaan joka tapauksessa käynnistää uudelleen. |
| --- | --- |

1.1.5

Kiinteästi asennetun nestekaasusäiliön ulostulossa, josta nestemäistä nestekaasua johdetaan lämmittimeen, on oltava ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili säännön nro 67 kohdan 17.6.1.1 mukaisesti. Ylivirtausventtiilillä varustetun kaukosäädettävän huoltoventtiilin on sulkeuduttava automaattisesti viiden sekunnin kuluessa ajoneuvon moottorin sammumisesta riippumatta siitä, missä asennossa virtakytkin on. Jos nestekaasunsyöttöjärjestelmän käyttökytkin asetetaan näiden viiden sekunnin kuluessa aktiivitilaan, lämmitysjärjestelmä saa pysyä toiminnassa. Lämmitys voidaan joka tapauksessa käynnistää uudelleen.

| 1.1.6 | Jos nestekaasua johdetaan kiinteästi asennetusta säiliöstä tai erillisistä irrallisista kaasupulloista kaasumaisena, on huolehdittava seuraavista seikoista:






  1.1.6.1 | Paineensäätimeen tai polttolämmittimeen ei pääse nestemäistä nestekaasua. Tällöin voidaan käyttää erottelulaitetta. |
| --- | --- | --- |

1.1.6

Jos nestekaasua johdetaan kiinteästi asennetusta säiliöstä tai erillisistä irrallisista kaasupulloista kaasumaisena, on huolehdittava seuraavista seikoista:

1.1.6.1

Paineensäätimeen tai polttolämmittimeen ei pääse nestemäistä nestekaasua. Tällöin voidaan käyttää erottelulaitetta.

| 1.1.6.2 | Liitoksen tahattoman irtoamisen yhteydessä ei saa tapahtua hallitsematonta vuotoa. Nestekaasun vuotaminen on estettävä asentamalla asianmukainen laite välittömästi säiliöön asennetun säätimen jälkeen tai tällaiseen säätimeen tai, jos säädin on asennettu etäälle säiliöstä, asentamalla laite välittömästi säiliöstä tulevan letkun tai putken eteen ja asentamalla toinen laite säätimeen tai säätimen jälkeen. |
| --- | --- |

1.1.6.2

Liitoksen tahattoman irtoamisen yhteydessä ei saa tapahtua hallitsematonta vuotoa. Nestekaasun vuotaminen on estettävä asentamalla asianmukainen laite välittömästi säiliöön asennetun säätimen jälkeen tai tällaiseen säätimeen tai, jos säädin on asennettu etäälle säiliöstä, asentamalla laite välittömästi säiliöstä tulevan letkun tai putken eteen ja asentamalla toinen laite säätimeen tai säätimen jälkeen.

| 1.1.7 | Jos nestekaasua johdetaan nestemäisenä, höyrystintä ja paineensäädintä on asianmukaisesti lämmitettävä sopivalla lämmönlähteellä. |
| --- | --- |

1.1.7

Jos nestekaasua johdetaan nestemäisenä, höyrystintä ja paineensäädintä on asianmukaisesti lämmitettävä sopivalla lämmönlähteellä.

| 1.1.8 | Kun kyse on nestekaasua voimanlähteenään käyttävästä ajoneuvosta, nestekaasupolttolämmitin voidaan liittää samaan kiinteästi asennettuun nestekaasusäiliöön, josta nestekaasua syötetään moottoriin, kunhan käyttövoimajärjestelmää koskevat turvallisuusvaatimukset täyttyvät. Jos lämmitystä varten käytetään erillistä nestekaasusäiliötä, se on varustettava omalla täyttöyksiköllään. |
| --- | --- |

1.1.8

Kun kyse on nestekaasua voimanlähteenään käyttävästä ajoneuvosta, nestekaasupolttolämmitin voidaan liittää samaan kiinteästi asennettuun nestekaasusäiliöön, josta nestekaasua syötetään moottoriin, kunhan käyttövoimajärjestelmää koskevat turvallisuusvaatimukset täyttyvät. Jos lämmitystä varten käytetään erillistä nestekaasusäiliötä, se on varustettava omalla täyttöyksiköllään.

2.   NESTEKAASUKÄYTTÖISET LÄMMITYSJÄRJESTELMÄT, JOTKA ON TARKOITETTU KÄYTETTÄVIKSI VAIN PAIKOILLAAN OLEVISSA AJONEUVOISSA JA NIIDEN PERÄVAUNUISSA

| 2.1 | Jos nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän polttolämmitin ja sen syöttöjärjestelmä on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan kun ajoneuvo ei ole liikkeessä, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  2.1.1 | Siirrettävien nestekaasusäiliöiden säilytystilaan ja lämmitysjärjestelmän säätölaitteen välittömään läheisyyteen on kiinnitettävä pysyvät merkinnät, joissa kerrotaan, että nestekaasulämmitintä ei saa käyttää ajoneuvon liikkuessa ja että siirrettävä nestekaasusäiliö on tuolloin oltava suljettuna. |
| --- | --- | --- |

2.1

Jos nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän polttolämmitin ja sen syöttöjärjestelmä on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan kun ajoneuvo ei ole liikkeessä, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

2.1.1

Siirrettävien nestekaasusäiliöiden säilytystilaan ja lämmitysjärjestelmän säätölaitteen välittömään läheisyyteen on kiinnitettävä pysyvät merkinnät, joissa kerrotaan, että nestekaasulämmitintä ei saa käyttää ajoneuvon liikkuessa ja että siirrettävä nestekaasusäiliö on tuolloin oltava suljettuna.

| 2.1.2 | Nestekaasukäyttöisen polttolämmittimen on täytettävä kohdan 1.1.1 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.2

Nestekaasukäyttöisen polttolämmittimen on täytettävä kohdan 1.1.1 vaatimukset.

| 2.1.3 | Nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän kaasufaasiosan on täytettävä kohdan 1.1.3 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.3

Nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän kaasufaasiosan on täytettävä kohdan 1.1.3 vaatimukset.

---

(1)  Laatinut Euroopan standardointikomitea CEN (http://www.cenorm.be/CENORM/index.htm).

---

LIITE 9

Tiettyihin ajoneuvoihin sovellettavat ADR-sopimuksen lisämääräykset

1.   Soveltamisala

Tätä liitettä sovelletaan tiettyihin ajoneuvoihin, joiden osalta vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista tehtyyn eurooppalaiseen sopimukseen (ADR-sopimukseen) sisältyy polttolämmittimiä ja niiden asennusta koskevia erityisiä vaatimuksia.

2.   Määritelmät

Tässä liitteessä käytetyt ajoneuvotyypit EX/II, EX/III, AT, FL, OX ja MEMU vastaavat ADR-sopimuksen kohdassa 9.1 esitettyjä määritelmiä.

Jos ajoneuvo hyväksytään sen perusteella, että se täyttää tässä liitteessä tyypin EX/III ajoneuvoille vahvistetut vaatimukset, sen katsotaan täyttävän tyypin MEMU ajoneuvoihin sovellettavat vaatimukset.

3.   Tekniset määräykset

3.1   Yleistä (tyyppien EX/II, EX/III, AT, FL, OX ja MEMU ajoneuvot)

| 3.1.1 (1) | Polttolämmittimet ja niiden pakokaasureitti on suunniteltava, sijoitettava, suojattava tai peitettävä siten, että estetään kaikki kuorman kuumentumiseen tai syttymiseen liittyvät kohtuuttomat riskit. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos polttoainesäiliö ja laitteen pakojärjestelmä noudattavat seuraavia määräyksiä:






  — | Laitteen polttoainesäiliöiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Vuodon tapahtuessa on polttoaineen valuttava maahan joutumatta kosketuksiin ajoneuvon tai kuorman kuumien osien kanssa. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1 (1)

Polttolämmittimet ja niiden pakokaasureitti on suunniteltava, sijoitettava, suojattava tai peitettävä siten, että estetään kaikki kuorman kuumentumiseen tai syttymiseen liittyvät kohtuuttomat riskit. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos polttoainesäiliö ja laitteen pakojärjestelmä noudattavat seuraavia määräyksiä:

—

Laitteen polttoainesäiliöiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Vuodon tapahtuessa on polttoaineen valuttava maahan joutumatta kosketuksiin ajoneuvon tai kuorman kuumien osien kanssa.

| b) | Bensiiniä sisältävät polttoainesäiliöt on varustettava tehokkaalla liekkisuojalla varustetulla täyttöaukolla tai sululla, jolla aukko voidaan pitää ilmatiiviisti suljettuna. |
| --- | --- |

b)

Bensiiniä sisältävät polttoainesäiliöt on varustettava tehokkaalla liekkisuojalla varustetulla täyttöaukolla tai sululla, jolla aukko voidaan pitää ilmatiiviisti suljettuna.

| — | Pakokaasujärjestelmä ja pakoputket on suunnattava ja suojattava siten, että kuormalle ei aiheudu mitään lämmöstä tai kipinöistä syntyvää vaaraa. Suoraan polttoainesäiliön (dieselöljy) alapuolelle sijoitettujen pakokaasujärjestelmän osien on oltava vähintään 100 mm etäisyydellä polttoainesäiliöstä, tai ne on suojattava lämpökilvellä. |
| --- | --- |

—

Pakokaasujärjestelmä ja pakoputket on suunnattava ja suojattava siten, että kuormalle ei aiheudu mitään lämmöstä tai kipinöistä syntyvää vaaraa. Suoraan polttoainesäiliön (dieselöljy) alapuolelle sijoitettujen pakokaasujärjestelmän osien on oltava vähintään 100 mm etäisyydellä polttoainesäiliöstä, tai ne on suojattava lämpökilvellä.

| 3.1.2 | Polttolämmitin on kytkettävä päälle manuaalisesti. Ohjelmointilaitteet ovat kiellettyjä. |
| --- | --- |

3.1.2

Polttolämmitin on kytkettävä päälle manuaalisesti. Ohjelmointilaitteet ovat kiellettyjä.

3.2   Tyyppien EX/II, EX/III ja MEMU ajoneuvot

Kaasumaisia polttoaineita käyttävät polttolämmittimet eivät ole sallittuja.

3.3   Tyypin FL ajoneuvot

| 3.3.1 | Polttolämmittimien toiminta on voitava katkaista ainakin seuraavilla menetelmillä:






  a) | tarkoituksellisesti käsikatkaisimella ohjaamosta |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Polttolämmittimien toiminta on voitava katkaista ainakin seuraavilla menetelmillä:

a)

tarkoituksellisesti käsikatkaisimella ohjaamosta

| b) | ajoneuvon moottorin sammuessa, jolloin kuljettaja voi manuaalisesti käynnistää lämmityslaitteen uudelleen |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon moottorin sammuessa, jolloin kuljettaja voi manuaalisesti käynnistää lämmityslaitteen uudelleen

| c) | käynnistämällä moottoriajoneuvon syöttöpumppu vaarallisen aineen pumppausta varten. |
| --- | --- |

c)

käynnistämällä moottoriajoneuvon syöttöpumppu vaarallisen aineen pumppausta varten.

| 3.3.2 | Jälkikäynti sallitaan sen jälkeen, kun polttolämmitin on kytketty pois toiminnasta. Kohdassa 3.3.1 alakohdissa b ja c tarkoitetuissa menetelmissä polttoilman tulo on katkaistava sopivalla tavalla jälkikäynnin kestettyä enintään 40 sekuntia. Vain sellaisia lämmittimiä saa käyttää, joiden osalta voidaan taata, että lämmönvaihdin kestää 40 sekuntiin lyhennetyn jälkikäynnin laitteen koko normaalin käyttöiän ajan. |
| --- | --- |

3.3.2

Jälkikäynti sallitaan sen jälkeen, kun polttolämmitin on kytketty pois toiminnasta. Kohdassa 3.3.1 alakohdissa b ja c tarkoitetuissa menetelmissä polttoilman tulo on katkaistava sopivalla tavalla jälkikäynnin kestettyä enintään 40 sekuntia. Vain sellaisia lämmittimiä saa käyttää, joiden osalta voidaan taata, että lämmönvaihdin kestää 40 sekuntiin lyhennetyn jälkikäynnin laitteen koko normaalin käyttöiän ajan.

---

(1)  Tämän kohdan vaatimusten mukaisuus on varmistettava valmiista ajoneuvosta.

---