# Jurnalul Oficial L 328/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 328 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6121 decembrie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 328

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6121 decembrie 2018

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2018 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește reangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului sau alocarea acestor sume pentru alte acțiuni din cadrul programelor naționale | 78 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (
  1
  ) | 82 |
| | * | Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (
  1
  ) | 210 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2018/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2018 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește reangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului sau alocarea acestor sume pentru alte acțiuni din cadrul programelor naționale

78

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (
  1
  )

1

82

*

Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (
  1
  )

1

210

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1999 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 11 decembrie 2018

privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Prezentul regulament stabilește fundamentul legislativ necesar pentru o guvernanță fiabilă, favorabilă incluziunii, eficientă din punctul de vedere al costurilor, transparentă și previzibilă a uniunii energetice și a acțiunilor climatice (mecanismul de guvernanță), care să asigure atingerea obiectivelor uniunii energetice prevăzute pentru anul 2030 și pe termen lung în conformitate cu Acordul de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice încheiat în urma celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), prin eforturi complementare, coerente și ambițioase din partea Uniunii și a statelor sale membre, limitând totodată complexitatea administrativă. |
| --- | --- |

(1)

Prezentul regulament stabilește fundamentul legislativ necesar pentru o guvernanță fiabilă, favorabilă incluziunii, eficientă din punctul de vedere al costurilor, transparentă și previzibilă a uniunii energetice și a acțiunilor climatice (mecanismul de guvernanță), care să asigure atingerea obiectivelor uniunii energetice prevăzute pentru anul 2030 și pe termen lung în conformitate cu Acordul de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice încheiat în urma celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), prin eforturi complementare, coerente și ambițioase din partea Uniunii și a statelor sale membre, limitând totodată complexitatea administrativă.

| (2) | Uniunea energetică ar trebui să acopere cinci dimensiuni: securitatea energetică, piața internă a energiei, eficiența energetică, decarbonizarea și cercetarea, inovarea și competitivitatea. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea energetică ar trebui să acopere cinci dimensiuni: securitatea energetică, piața internă a energiei, eficiența energetică, decarbonizarea și cercetarea, inovarea și competitivitatea.

| (3) | Scopul unei uniuni energetice reziliente care are în centru o politică ambițioasă în domeniul climei este să ofere consumatorilor din Uniune, inclusiv gospodăriilor și întreprinderilor, o energie sigură, durabilă, competitivă și la prețuri accesibile, precum și să încurajeze cercetarea și inovarea prin atragerea de investiții, ceea ce presupune o transformare fundamentală a sistemului energetic al Europei. O astfel de transformare este strâns legată și de necesitatea de a menține, proteja și ameliora calitatea mediului, precum și de a promova utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, în special prin promovarea eficienței energetice și a economiilor de energie și prin promovarea producerii energiei din noi surse regenerabile de energie. Acest obiectiv nu poate fi atins decât printr-o acțiune coordonată, care combină atât acte legislative, cât și acte nelegislative la nivelul Uniunii și la nivel regional, național și local. |
| --- | --- |

(3)

Scopul unei uniuni energetice reziliente care are în centru o politică ambițioasă în domeniul climei este să ofere consumatorilor din Uniune, inclusiv gospodăriilor și întreprinderilor, o energie sigură, durabilă, competitivă și la prețuri accesibile, precum și să încurajeze cercetarea și inovarea prin atragerea de investiții, ceea ce presupune o transformare fundamentală a sistemului energetic al Europei. O astfel de transformare este strâns legată și de necesitatea de a menține, proteja și ameliora calitatea mediului, precum și de a promova utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, în special prin promovarea eficienței energetice și a economiilor de energie și prin promovarea producerii energiei din noi surse regenerabile de energie. Acest obiectiv nu poate fi atins decât printr-o acțiune coordonată, care combină atât acte legislative, cât și acte nelegislative la nivelul Uniunii și la nivel regional, național și local.

| (4) | O uniune energetică pe deplin funcțională și rezilientă ar transforma Uniunea într-o regiune de avangardă pentru inovare, investiții, creștere și dezvoltare socială și economică, oferind și un bun exemplu legat de modul în care urmărirea unor obiective ambițioase în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice se îmbină cu măsurile de stimulare a inovării, a investițiilor și a creșterii. |
| --- | --- |

(4)

O uniune energetică pe deplin funcțională și rezilientă ar transforma Uniunea într-o regiune de avangardă pentru inovare, investiții, creștere și dezvoltare socială și economică, oferind și un bun exemplu legat de modul în care urmărirea unor obiective ambițioase în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice se îmbină cu măsurile de stimulare a inovării, a investițiilor și a creșterii.

| (5) | În paralel cu prezentul regulament, Comisia a elaborat și adoptat o serie de inițiative în domeniul politicii energetice sectoriale, mai ales în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică, inclusiv performanța energetică a clădirilor, și organizarea pieței. Aceste inițiative formează un pachet în cadrul temei generale a „eficienței energetice înainte de toate”, a rolului de lider mondial al Uniunii în domeniul energiei din surse regenerabile și a unei soluții echitabile pentru consumatorii de energie, inclusiv prin abordarea sărăciei energetice și prin promovarea concurenței loiale pe piața internă. |
| --- | --- |

(5)

În paralel cu prezentul regulament, Comisia a elaborat și adoptat o serie de inițiative în domeniul politicii energetice sectoriale, mai ales în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică, inclusiv performanța energetică a clădirilor, și organizarea pieței. Aceste inițiative formează un pachet în cadrul temei generale a „eficienței energetice înainte de toate”, a rolului de lider mondial al Uniunii în domeniul energiei din surse regenerabile și a unei soluții echitabile pentru consumatorii de energie, inclusiv prin abordarea sărăciei energetice și prin promovarea concurenței loiale pe piața internă.

| (6) | În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a aprobat cadrul de politici al Uniunii privind energia și clima pentru 2030, bazat pe patru obiective principale la nivelul Uniunii: o reducere de cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii, un obiectiv orientativ de îmbunătățire cu cel puțin 27 % a eficienței energetice, care să fie revizuit înainte de 2020 în vederea atingerii unui nivel de 30 %, o pondere de cel puțin 27 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune și cel puțin 15 % interconectare a rețelelor electrice. Consiliul European a precizat că obiectivul privind producerea energiei din surse regenerabile este obligatoriu la nivelul Uniunii și că va fi îndeplinit prin contribuțiile statelor membre motivate de necesitatea de a atinge în mod colectiv obiectivul Uniunii. Prin reformarea Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost introdus un nou obiectiv obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 de cel puțin 32 %, prevăzându-se inclusiv o revizuire în vederea creșterii obiectivului la nivelul Uniunii până în 2023. Prin modificările aduse Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) a fost fixat obiectivul la nivelul Uniunii de îmbunătățire a eficienței energetice în 2030 la cel puțin 32,5 %, prevăzându-se inclusiv o revizuire în vederea creșterii obiectivelor la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a aprobat cadrul de politici al Uniunii privind energia și clima pentru 2030, bazat pe patru obiective principale la nivelul Uniunii: o reducere de cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii, un obiectiv orientativ de îmbunătățire cu cel puțin 27 % a eficienței energetice, care să fie revizuit înainte de 2020 în vederea atingerii unui nivel de 30 %, o pondere de cel puțin 27 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune și cel puțin 15 % interconectare a rețelelor electrice. Consiliul European a precizat că obiectivul privind producerea energiei din surse regenerabile este obligatoriu la nivelul Uniunii și că va fi îndeplinit prin contribuțiile statelor membre motivate de necesitatea de a atinge în mod colectiv obiectivul Uniunii. Prin reformarea Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost introdus un nou obiectiv obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 de cel puțin 32 %, prevăzându-se inclusiv o revizuire în vederea creșterii obiectivului la nivelul Uniunii până în 2023. Prin modificările aduse Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) a fost fixat obiectivul la nivelul Uniunii de îmbunătățire a eficienței energetice în 2030 la cel puțin 32,5 %, prevăzându-se inclusiv o revizuire în vederea creșterii obiectivelor la nivelul Uniunii.

| (7) | Obiectivul obligatoriu de reducere internă cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii până în 2030 comparativ cu 1990 a fost aprobat în mod formal, drept contribuția preconizată stabilită la nivel național a Uniunii și a statelor sale membre la Acordul de la Paris, cu ocazia reuniunii Consiliului Mediu din 6 martie 2015. Acordul de la Paris a fost ratificat de Uniune la 5 octombrie 2016 (6) și a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016. Acesta înlocuiește abordarea adoptată în temeiul Protocolului de la Kyoto din 1997, aprobat de Uniune prin Decizia 2002/358/CE a Consiliului (7), și care nu va fi continuată după 2020. Sistemul Uniunii pentru monitorizarea și raportarea emisiilor și a absorbțiilor ar trebui să fie actualizat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Obiectivul obligatoriu de reducere internă cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii până în 2030 comparativ cu 1990 a fost aprobat în mod formal, drept contribuția preconizată stabilită la nivel național a Uniunii și a statelor sale membre la Acordul de la Paris, cu ocazia reuniunii Consiliului Mediu din 6 martie 2015. Acordul de la Paris a fost ratificat de Uniune la 5 octombrie 2016 (6) și a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016. Acesta înlocuiește abordarea adoptată în temeiul Protocolului de la Kyoto din 1997, aprobat de Uniune prin Decizia 2002/358/CE a Consiliului (7), și care nu va fi continuată după 2020. Sistemul Uniunii pentru monitorizarea și raportarea emisiilor și a absorbțiilor ar trebui să fie actualizat în consecință.

| (8) | Acordul de la Paris a stabilit obiective mai ambițioase la nivel mondial în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice și stabilește un obiectiv pe termen lung în conformitate cu obiectivul de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea creșterea temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale. |
| --- | --- |

(8)

Acordul de la Paris a stabilit obiective mai ambițioase la nivel mondial în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice și stabilește un obiectiv pe termen lung în conformitate cu obiectivul de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea creșterea temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale.

| (9) | În eforturile sale de a atinge obiectivele referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, Uniunea ar trebui să urmărească să realizeze cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră și, după caz, să înregistreze emisii negative ulterior. |
| --- | --- |

(9)

În eforturile sale de a atinge obiectivele referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, Uniunea ar trebui să urmărească să realizeze cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră și, după caz, să înregistreze emisii negative ulterior.

| (10) | Pentru sistemul climatic, emisiile antropice totale cumulate de-a lungul timpului sunt relevante pentru concentrația totală de gaze cu efect de seră în atmosferă. Comisia ar trebui să analizeze diferitele scenarii privind contribuția Uniunii la obiectivele pe termen lung, printre altele un scenariu privind atingerea unui nivel de emisii nete de gaze cu efect de seră egal cu zero în Uniune până în 2050 și de emisii negative ulterior, precum și implicațiile acestor scenarii asupra bugetului de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii. Comisia ar trebui să pregătească o analiză în vederea unei strategii a Uniunii pe termen lung privind contribuția Uniunii la angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea creșterea temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale, inclusiv diferite scenarii, printre altele un scenariu privind atingerea unui nivel de emisii nete de gaze cu efect de seră egal cu zero în Uniune până în 2050 și de emisii negative ulterior, precum și implicațiile acestor scenarii asupra bugetului de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

Pentru sistemul climatic, emisiile antropice totale cumulate de-a lungul timpului sunt relevante pentru concentrația totală de gaze cu efect de seră în atmosferă. Comisia ar trebui să analizeze diferitele scenarii privind contribuția Uniunii la obiectivele pe termen lung, printre altele un scenariu privind atingerea unui nivel de emisii nete de gaze cu efect de seră egal cu zero în Uniune până în 2050 și de emisii negative ulterior, precum și implicațiile acestor scenarii asupra bugetului de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii. Comisia ar trebui să pregătească o analiză în vederea unei strategii a Uniunii pe termen lung privind contribuția Uniunii la angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea creșterea temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale, inclusiv diferite scenarii, printre altele un scenariu privind atingerea unui nivel de emisii nete de gaze cu efect de seră egal cu zero în Uniune până în 2050 și de emisii negative ulterior, precum și implicațiile acestor scenarii asupra bugetului de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii.

| (11) | Cu toate că Uniunea s-a angajat să realizeze reduceri ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, amenințarea reprezentată de schimbările climatice este o problemă la nivel mondial. Uniunea și statele sale membre ar trebui, prin urmare, să colaboreze cu partenerii lor internaționali pentru a asigura un nivel ridicat de ambiție în rândul tuturor părților, în concordanță cu obiectivele pe termen lung ale Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate că Uniunea s-a angajat să realizeze reduceri ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, amenințarea reprezentată de schimbările climatice este o problemă la nivel mondial. Uniunea și statele sale membre ar trebui, prin urmare, să colaboreze cu partenerii lor internaționali pentru a asigura un nivel ridicat de ambiție în rândul tuturor părților, în concordanță cu obiectivele pe termen lung ale Acordului de la Paris.

| (12) | În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a convenit, de asemenea, că ar trebui dezvoltat un mecanism de guvernanță fiabil și transparent, fără sarcini administrative inutile, dar cu un grad suficient de flexibilitate pentru statele membre, pentru a contribui la asigurarea îndeplinirii de către Uniune a obiectivelor sale privind politica energetică, respectând totodată pe deplin libertatea statelor membre de a-și stabili mixul energetic. Consiliul a subliniat faptul că acest mecanism de guvernanță ar trebui să se bazeze pe elementele structurale existente, cum sunt programele naționale privind schimbările climatice și planurile naționale pentru energia din surse regenerabile și pentru eficiența energetică, precum și pe necesitatea de a raționaliza și de a cumula direcțiile separate de planificare și de raportare. De asemenea, Consiliul a convenit să se sporească rolul și drepturile consumatorilor, transparența și previzibilitatea pentru investitori, printre altele prin monitorizarea sistematică a indicatorilor-cheie pentru un sistem energetic accesibil, sigur, competitiv, securizat și durabil, să faciliteze coordonarea politicilor climatice și energetice naționale și să stimuleze cooperarea regională dintre statele membre. |
| --- | --- |

(12)

În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a convenit, de asemenea, că ar trebui dezvoltat un mecanism de guvernanță fiabil și transparent, fără sarcini administrative inutile, dar cu un grad suficient de flexibilitate pentru statele membre, pentru a contribui la asigurarea îndeplinirii de către Uniune a obiectivelor sale privind politica energetică, respectând totodată pe deplin libertatea statelor membre de a-și stabili mixul energetic. Consiliul a subliniat faptul că acest mecanism de guvernanță ar trebui să se bazeze pe elementele structurale existente, cum sunt programele naționale privind schimbările climatice și planurile naționale pentru energia din surse regenerabile și pentru eficiența energetică, precum și pe necesitatea de a raționaliza și de a cumula direcțiile separate de planificare și de raportare. De asemenea, Consiliul a convenit să se sporească rolul și drepturile consumatorilor, transparența și previzibilitatea pentru investitori, printre altele prin monitorizarea sistematică a indicatorilor-cheie pentru un sistem energetic accesibil, sigur, competitiv, securizat și durabil, să faciliteze coordonarea politicilor climatice și energetice naționale și să stimuleze cooperarea regională dintre statele membre.

| (13) | În Comunicarea sa din 25 februarie 2015 privind o strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, Comisia menționează necesitatea unui mecanism de guvernanță integrat pentru a se asigura că toate acțiunile în domeniul energiei de la nivelul Uniunii, precum și de la nivel regional, național și local contribuie la realizarea obiectivelor uniunii energetice, extinzând astfel domeniul de aplicare al guvernanței – dincolo de cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 – la toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În Comunicarea sa din 25 februarie 2015 privind o strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, Comisia menționează necesitatea unui mecanism de guvernanță integrat pentru a se asigura că toate acțiunile în domeniul energiei de la nivelul Uniunii, precum și de la nivel regional, național și local contribuie la realizarea obiectivelor uniunii energetice, extinzând astfel domeniul de aplicare al guvernanței – dincolo de cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 – la toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | În Comunicarea sa din 18 noiembrie 2015 privind starea uniunii energetice, Comisia a precizat, în plus, că planurile naționale integrate privind energia și clima, care includ toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, sunt instrumente necesare pentru o planificare mai strategică a politicilor în domeniul climei și al energiei. În cadrul respectivei comunicări, orientările Comisiei pentru statele membre privind planurile naționale integrate privind energia și clima au oferit statelor membre baza necesară pentru a începe elaborarea planurilor naționale pentru perioada 2021-2030 și au conturat pilonii principali ai mecanismului de guvernanță. De asemenea, comunicarea a precizat că această guvernanță ar trebui să fie ancorată în lege. |
| --- | --- |

(14)

În Comunicarea sa din 18 noiembrie 2015 privind starea uniunii energetice, Comisia a precizat, în plus, că planurile naționale integrate privind energia și clima, care includ toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, sunt instrumente necesare pentru o planificare mai strategică a politicilor în domeniul climei și al energiei. În cadrul respectivei comunicări, orientările Comisiei pentru statele membre privind planurile naționale integrate privind energia și clima au oferit statelor membre baza necesară pentru a începe elaborarea planurilor naționale pentru perioada 2021-2030 și au conturat pilonii principali ai mecanismului de guvernanță. De asemenea, comunicarea a precizat că această guvernanță ar trebui să fie ancorată în lege.

| (15) | În concluziile sale din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernanță al uniunii energetice, Consiliul a recunoscut că guvernanța uniunii energetice va fi un instrument esențial pentru construirea efectivă și eficientă a uniunii energetice și pentru realizarea obiectivelor acesteia. Consiliul a subliniat faptul că mecanismul de guvernanță ar trebui să se bazeze pe principiile integrării planificării strategice și raportării cu privire la punerea în aplicare a politicilor în domeniul climei și al energiei și pe coordonarea dintre actorii responsabili cu politicile din domeniul energiei și al climei, la nivelul Uniunii, precum și la nivel regional și național. De asemenea, a evidențiat faptul că mecanismul de guvernanță ar trebui să asigure îndeplinirea obiectivelor privind energia și clima convenite pentru 2030 și ar trebui să monitorizeze progresele colective înregistrate de Uniune în direcția realizării obiectivelor de politică la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(15)

În concluziile sale din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernanță al uniunii energetice, Consiliul a recunoscut că guvernanța uniunii energetice va fi un instrument esențial pentru construirea efectivă și eficientă a uniunii energetice și pentru realizarea obiectivelor acesteia. Consiliul a subliniat faptul că mecanismul de guvernanță ar trebui să se bazeze pe principiile integrării planificării strategice și raportării cu privire la punerea în aplicare a politicilor în domeniul climei și al energiei și pe coordonarea dintre actorii responsabili cu politicile din domeniul energiei și al climei, la nivelul Uniunii, precum și la nivel regional și național. De asemenea, a evidențiat faptul că mecanismul de guvernanță ar trebui să asigure îndeplinirea obiectivelor privind energia și clima convenite pentru 2030 și ar trebui să monitorizeze progresele colective înregistrate de Uniune în direcția realizării obiectivelor de politică la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice.

| (16) | Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” a solicitat un mecanism de guvernanță a uniunii energetice ambițios, fiabil, transparent, democratic, care să implice pe deplin Parlamentul European și să asigure realizarea obiectivelor privind clima și energia pentru 2030. |
| --- | --- |

(16)

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” a solicitat un mecanism de guvernanță a uniunii energetice ambițios, fiabil, transparent, democratic, care să implice pe deplin Parlamentul European și să asigure realizarea obiectivelor privind clima și energia pentru 2030.

| (17) | Consiliul European a subliniat în repetate rânduri că este nevoie să se ia măsuri urgente pentru a se asigura realizarea unui obiectiv minim de 10 % pentru interconectarea rețelelor electrice. În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a decis că Comisia, sprijinită de statele membre, va adopta măsuri urgente pentru a garanta îndeplinirea în regim de urgență a unui obiectiv minim de 10 % pentru interconectarea rețelelor electrice și, cel târziu în 2020, cel puțin pentru statele membre care nu au atins încă un nivel minim de integrare pe piața internă a energiei. Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2017 privind consolidarea rețelelor energetice europene evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 10 % pentru interconectare și propune modalități de operaționalizare a obiectivului de 15 % pentru interconectare pentru 2030. |
| --- | --- |

(17)

Consiliul European a subliniat în repetate rânduri că este nevoie să se ia măsuri urgente pentru a se asigura realizarea unui obiectiv minim de 10 % pentru interconectarea rețelelor electrice. În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a decis că Comisia, sprijinită de statele membre, va adopta măsuri urgente pentru a garanta îndeplinirea în regim de urgență a unui obiectiv minim de 10 % pentru interconectarea rețelelor electrice și, cel târziu în 2020, cel puțin pentru statele membre care nu au atins încă un nivel minim de integrare pe piața internă a energiei. Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2017 privind consolidarea rețelelor energetice europene evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 10 % pentru interconectare și propune modalități de operaționalizare a obiectivului de 15 % pentru interconectare pentru 2030.

| (18) | Prin urmare, obiectivul principal al mecanismului de guvernanță ar trebui să fie de a permite realizarea obiectivelor uniunii energetice și, în special, a obiectivelor cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030, în domeniul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, al energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice. Aceste obiective decurg din politica Uniunii în domeniul energiei și din necesitatea de a se menține, de a se proteja și de a se îmbunătăți calitatea mediului, precum și de a se promova utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, astfel cum se prevede în tratatele UE. Niciunul dintre aceste obiective, care sunt legate în mod indisolubil, nu poate fi considerat secundar în raport cu celălalt. Prin urmare, prezentul regulament este legat de legislația sectorială de punere în aplicare a obiectivelor privind clima și energia pentru 2030. Deși statele membre au nevoie de flexibilitate pentru a alege politicile care corespund cel mai bine mixului și preferințelor lor energetice naționale, această flexibilitate ar trebui să fie compatibilă cu o integrare mai mare a pieței, cu sporirea concurenței, cu realizarea obiectivelor privind clima și energia și cu trecerea treptată la o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, obiectivul principal al mecanismului de guvernanță ar trebui să fie de a permite realizarea obiectivelor uniunii energetice și, în special, a obiectivelor cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030, în domeniul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, al energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice. Aceste obiective decurg din politica Uniunii în domeniul energiei și din necesitatea de a se menține, de a se proteja și de a se îmbunătăți calitatea mediului, precum și de a se promova utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, astfel cum se prevede în tratatele UE. Niciunul dintre aceste obiective, care sunt legate în mod indisolubil, nu poate fi considerat secundar în raport cu celălalt. Prin urmare, prezentul regulament este legat de legislația sectorială de punere în aplicare a obiectivelor privind clima și energia pentru 2030. Deși statele membre au nevoie de flexibilitate pentru a alege politicile care corespund cel mai bine mixului și preferințelor lor energetice naționale, această flexibilitate ar trebui să fie compatibilă cu o integrare mai mare a pieței, cu sporirea concurenței, cu realizarea obiectivelor privind clima și energia și cu trecerea treptată la o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon.

| (19) | O tranziție acceptabilă din punct de vedere social și echitabilă către o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon necesită schimbări ale comportamentului investițional, atât în ceea ce privește investițiile publice, cât și cele private, precum și stimulente la nivelul întregului spectru politic, ținând seama de cetățenii și de regiunile asupra cărora tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon ar putea avea un impact negativ. Realizarea de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră necesită o creștere a eficienței și a inovării în economia europeană și, în special, ar trebui, de asemenea, să creeze locuri de muncă durabile, inclusiv în sectoarele de înaltă tehnologie, și să conducă la îmbunătățirea calității aerului și a sănătății publice. |
| --- | --- |

(19)

O tranziție acceptabilă din punct de vedere social și echitabilă către o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon necesită schimbări ale comportamentului investițional, atât în ceea ce privește investițiile publice, cât și cele private, precum și stimulente la nivelul întregului spectru politic, ținând seama de cetățenii și de regiunile asupra cărora tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon ar putea avea un impact negativ. Realizarea de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră necesită o creștere a eficienței și a inovării în economia europeană și, în special, ar trebui, de asemenea, să creeze locuri de muncă durabile, inclusiv în sectoarele de înaltă tehnologie, și să conducă la îmbunătățirea calității aerului și a sănătății publice.

| (20) | Având în vedere angajamentele internaționale asumate în cadrul Acordului de la Paris, statele membre ar trebui să raporteze cu privire la acțiunile pe care le întreprind pentru a elimina treptat subvențiile pentru energie, în special pentru combustibilii fosili. În cadrul raportării, statele membre pot alege să se bazeze pe definițiile existente ale subvențiilor pentru combustibili fosili utilizate pe plan internațional. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere angajamentele internaționale asumate în cadrul Acordului de la Paris, statele membre ar trebui să raporteze cu privire la acțiunile pe care le întreprind pentru a elimina treptat subvențiile pentru energie, în special pentru combustibilii fosili. În cadrul raportării, statele membre pot alege să se bazeze pe definițiile existente ale subvențiilor pentru combustibili fosili utilizate pe plan internațional.

| (21) | Întrucât gazele cu efect de seră și poluanții atmosferici provin în mare parte din surse comune, politicile concepute să reducă emisiile de gaze cu efect de seră pot avea beneficii conexe pentru sănătatea publică și calitatea aerului, mai ales în zonele urbane, care ar putea compensa costurile pe termen scurt asociate atenuării gazelor cu efect de seră. Deoarece datele raportate în temeiul Directivei (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului (8) reprezintă o contribuție importantă la elaborarea inventarului gazelor cu efect de seră și la întocmirea planurilor naționale, ar trebui recunoscută importanța compilării și raportării unor date care să fie coerente între Directiva (UE) 2016/2284 și inventarul gazelor cu efect de seră. |
| --- | --- |

(21)

Întrucât gazele cu efect de seră și poluanții atmosferici provin în mare parte din surse comune, politicile concepute să reducă emisiile de gaze cu efect de seră pot avea beneficii conexe pentru sănătatea publică și calitatea aerului, mai ales în zonele urbane, care ar putea compensa costurile pe termen scurt asociate atenuării gazelor cu efect de seră. Deoarece datele raportate în temeiul Directivei (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului (8) reprezintă o contribuție importantă la elaborarea inventarului gazelor cu efect de seră și la întocmirea planurilor naționale, ar trebui recunoscută importanța compilării și raportării unor date care să fie coerente între Directiva (UE) 2016/2284 și inventarul gazelor cu efect de seră.

| (22) | Experiența punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) a indicat necesitatea unor sinergii și a coerenței cu raportarea în temeiul altor acte juridice, în special Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), Regulamentul (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11), Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și Regulamentul (CE) nr. 517/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (13). Utilizarea de date coerente pentru raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră este esențială pentru a asigura calitatea raportării emisiilor. |
| --- | --- |

(22)

Experiența punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) a indicat necesitatea unor sinergii și a coerenței cu raportarea în temeiul altor acte juridice, în special Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), Regulamentul (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11), Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și Regulamentul (CE) nr. 517/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (13). Utilizarea de date coerente pentru raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră este esențială pentru a asigura calitatea raportării emisiilor.

| (23) | În conformitate cu angajamentul ferm al Comisiei pentru o mai bună reglementare și în concordanță cu o politică ce promovează cercetarea, inovarea și investițiile, mecanismul de guvernanță ar trebui să aibă ca rezultat reducerea semnificativă a sarcinii administrative și a complexității pentru statele membre și pentru părțile interesate relevante, pentru Comisie și pentru alte instituții ale Uniunii. De asemenea, ar trebui să contribuie la asigurarea coerenței și adecvării politicilor și măsurilor la nivelul Uniunii și la nivel național în ceea ce privește transformarea sistemului energetic către o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu angajamentul ferm al Comisiei pentru o mai bună reglementare și în concordanță cu o politică ce promovează cercetarea, inovarea și investițiile, mecanismul de guvernanță ar trebui să aibă ca rezultat reducerea semnificativă a sarcinii administrative și a complexității pentru statele membre și pentru părțile interesate relevante, pentru Comisie și pentru alte instituții ale Uniunii. De asemenea, ar trebui să contribuie la asigurarea coerenței și adecvării politicilor și măsurilor la nivelul Uniunii și la nivel național în ceea ce privește transformarea sistemului energetic către o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon.

| (24) | Realizarea obiectivelor uniunii energetice ar trebui asigurată printr-o combinație de inițiative ale Uniunii și politici naționale coerente stabilite în cadrul unor planuri naționale integrate privind energia și clima. Legislația sectorială a Uniunii în domeniul energiei și al climei stabilește cerințe de planificare, care au fost instrumente utile pentru a produce schimbări la nivel național. Introducerea acestora în momente diferite a dus la suprapuneri și la o insuficientă luare în considerare a sinergiilor și a interacțiunilor dintre domeniile de politică, în detrimentul eficienței din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, cerințele actuale disparate în materie de planificare, de raportare și de monitorizare în domeniul climei și al energiei ar trebui să fie raționalizate și integrate cât mai mult posibil. |
| --- | --- |

(24)

Realizarea obiectivelor uniunii energetice ar trebui asigurată printr-o combinație de inițiative ale Uniunii și politici naționale coerente stabilite în cadrul unor planuri naționale integrate privind energia și clima. Legislația sectorială a Uniunii în domeniul energiei și al climei stabilește cerințe de planificare, care au fost instrumente utile pentru a produce schimbări la nivel național. Introducerea acestora în momente diferite a dus la suprapuneri și la o insuficientă luare în considerare a sinergiilor și a interacțiunilor dintre domeniile de politică, în detrimentul eficienței din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, cerințele actuale disparate în materie de planificare, de raportare și de monitorizare în domeniul climei și al energiei ar trebui să fie raționalizate și integrate cât mai mult posibil.

| (25) | Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să acopere perioade de zece ani și să ofere o imagine de ansamblu a situației actuale a sistemului energetic și a politicilor în materie de energie. Acestea ar trebui să stabilească obiective naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, precum și politicile și măsurile corespunzătoare necesare în vederea îndeplinirii acestor obiective, și să aibă o bază analitică. Planurile naționale integrate privind energia și clima care acoperă prima perioadă, 2021-2030, ar trebui să acorde o atenție deosebită obiectivelor pentru 2030 privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și interconectarea rețelelor electrice. Statele membre ar trebui să urmărească să se asigure că planurile naționale integrate privind energia și clima sunt consecvente cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și contribuie la realizarea acestora. În planurile lor naționale integrate privind energia și clima, statele membre se pot baza pe strategiile sau planurile naționale existente. Pentru primul proiect și pentru planul național final integrat privind energia și clima se prevede un termen diferit față de cele pentru planurile ulterioare, pentru a le oferi statelor membre timpul necesar pentru pregătirea primelor lor planuri după adoptarea prezentului regulament. Cu toate acestea, statele membre sunt încurajate să își prezinte primele proiecte de planuri naționale integrate privind energia și clima cât mai curând posibil în 2018, pentru a permite o pregătire corespunzătoare, mai ales pentru dialogul de facilitare ce va fi organizat în 2018 în conformitate cu Decizia 1/CP.21 a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC). |
| --- | --- |

(25)

Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să acopere perioade de zece ani și să ofere o imagine de ansamblu a situației actuale a sistemului energetic și a politicilor în materie de energie. Acestea ar trebui să stabilească obiective naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, precum și politicile și măsurile corespunzătoare necesare în vederea îndeplinirii acestor obiective, și să aibă o bază analitică. Planurile naționale integrate privind energia și clima care acoperă prima perioadă, 2021-2030, ar trebui să acorde o atenție deosebită obiectivelor pentru 2030 privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și interconectarea rețelelor electrice. Statele membre ar trebui să urmărească să se asigure că planurile naționale integrate privind energia și clima sunt consecvente cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și contribuie la realizarea acestora. În planurile lor naționale integrate privind energia și clima, statele membre se pot baza pe strategiile sau planurile naționale existente. Pentru primul proiect și pentru planul național final integrat privind energia și clima se prevede un termen diferit față de cele pentru planurile ulterioare, pentru a le oferi statelor membre timpul necesar pentru pregătirea primelor lor planuri după adoptarea prezentului regulament. Cu toate acestea, statele membre sunt încurajate să își prezinte primele proiecte de planuri naționale integrate privind energia și clima cât mai curând posibil în 2018, pentru a permite o pregătire corespunzătoare, mai ales pentru dialogul de facilitare ce va fi organizat în 2018 în conformitate cu Decizia 1/CP.21 a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC).

| (26) | În cadrul elaborării planurilor naționale integrate privind energia și clima, statele membre ar trebui să evalueze numărul gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, ținând seama de serviciile energetice interne de care este nevoie pentru a garanta un nivel de trai minim în contextul național relevant, de politicile sociale și de alte politici pertinente existente, precum și de îndrumarea orientativă a Comisiei privind indicatorii pertinenți, inclusiv dispersia geografică, bazați pe o abordare comună pentru sărăcia energetică. În cazul în care un stat membru constată că are un număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcie energetică, acesta ar trebui să includă în planul său un obiectiv orientativ național pentru reducerea sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(26)

În cadrul elaborării planurilor naționale integrate privind energia și clima, statele membre ar trebui să evalueze numărul gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, ținând seama de serviciile energetice interne de care este nevoie pentru a garanta un nivel de trai minim în contextul național relevant, de politicile sociale și de alte politici pertinente existente, precum și de îndrumarea orientativă a Comisiei privind indicatorii pertinenți, inclusiv dispersia geografică, bazați pe o abordare comună pentru sărăcia energetică. În cazul în care un stat membru constată că are un număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcie energetică, acesta ar trebui să includă în planul său un obiectiv orientativ național pentru reducerea sărăciei energetice.

| (27) | Ar trebui stabilit un model obligatoriu pentru planurile naționale integrate privind energia și clima, pentru a se asigura faptul că toate planurile naționale sunt suficient de cuprinzătoare și pentru a facilita compararea și agregarea planurilor naționale, asigurând în același timp suficientă flexibilitate statelor membre pentru a stabili detaliile planurilor naționale astfel încât să reflecte preferințele și particularitățile naționale. |
| --- | --- |

(27)

Ar trebui stabilit un model obligatoriu pentru planurile naționale integrate privind energia și clima, pentru a se asigura faptul că toate planurile naționale sunt suficient de cuprinzătoare și pentru a facilita compararea și agregarea planurilor naționale, asigurând în același timp suficientă flexibilitate statelor membre pentru a stabili detaliile planurilor naționale astfel încât să reflecte preferințele și particularitățile naționale.

| (28) | Punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor în domeniul energiei și în cel al climei are un impact asupra mediului. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa și de a fi consultat cu privire la elaborarea planurilor naționale integrate privind energia și clima, în conformitate, după caz, cu dispozițiile Directivei 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu din 25 iunie 1998 („Convenția de la Aarhus”). De asemenea, statele membre ar trebui să asigure implicarea partenerilor sociali în elaborarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și să urmărească să limiteze complexitatea administrativă atunci când își îndeplinesc obligațiile legate de consultarea publică. |
| --- | --- |

(28)

Punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor în domeniul energiei și în cel al climei are un impact asupra mediului. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa și de a fi consultat cu privire la elaborarea planurilor naționale integrate privind energia și clima, în conformitate, după caz, cu dispozițiile Directivei 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu din 25 iunie 1998 („Convenția de la Aarhus”). De asemenea, statele membre ar trebui să asigure implicarea partenerilor sociali în elaborarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și să urmărească să limiteze complexitatea administrativă atunci când își îndeplinesc obligațiile legate de consultarea publică.

| (29) | Atunci când desfășoară consultări publice și în conformitate cu Convenția de la Aarhus, statele membre ar trebui să urmărească să asigure o participare egală, să se asigure că publicul este informat prin anunțuri publice sau alte mijloace adecvate, cum ar fi mijloacele electronice de comunicare, să se asigure că publicul poate accesa toate documentele pertinente și că sunt puse în aplicare măsuri de ordin practic legate de participarea publicului. |
| --- | --- |

(29)

Atunci când desfășoară consultări publice și în conformitate cu Convenția de la Aarhus, statele membre ar trebui să urmărească să asigure o participare egală, să se asigure că publicul este informat prin anunțuri publice sau alte mijloace adecvate, cum ar fi mijloacele electronice de comunicare, să se asigure că publicul poate accesa toate documentele pertinente și că sunt puse în aplicare măsuri de ordin practic legate de participarea publicului.

| (30) | Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un dialog permanent pe mai multe niveluri pe tema energiei, care să reunească autorități locale, organizații ale societății civile, mediul de afaceri, investitori și alte părți interesate relevante, pentru a discuta diferitele opțiuni avute în vedere pentru politicile privind energia și clima. În cadrul acestui dialog ar trebui să poată fi discutate planul național integrat privind energia și clima al statului membru, precum și strategia sa pe termen lung. Dialogul se poate desfășura prin intermediul oricărei structuri naționale, ca de exemplu un site web, o platformă de consultare publică sau un alt instrument de comunicare interactiv. |
| --- | --- |

(30)

Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un dialog permanent pe mai multe niveluri pe tema energiei, care să reunească autorități locale, organizații ale societății civile, mediul de afaceri, investitori și alte părți interesate relevante, pentru a discuta diferitele opțiuni avute în vedere pentru politicile privind energia și clima. În cadrul acestui dialog ar trebui să poată fi discutate planul național integrat privind energia și clima al statului membru, precum și strategia sa pe termen lung. Dialogul se poate desfășura prin intermediul oricărei structuri naționale, ca de exemplu un site web, o platformă de consultare publică sau un alt instrument de comunicare interactiv.

| (31) | Cooperarea regională este esențială pentru a asigura o realizare efectivă a obiectivelor uniunii energetice într-o manieră optimă din punctul de vedere al costurilor. Comisia ar trebui să faciliteze acest tip de cooperare între statele membre. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații cu privire la planurile naționale integrate privind energia și clima ale altor state membre înainte ca acestea să fie finalizate, pentru a se evita neconcordanțele și posibilele efecte negative asupra altor state membre și pentru a se asigura că obiectivele comune sunt îndeplinite în mod colectiv. Cooperarea regională privind elaborarea și finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima, precum și privind punerea în aplicare ulterioară a acestora ar trebui să fie esențială pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței măsurilor și pentru stimularea integrării pieței și a securității energetice. |
| --- | --- |

(31)

Cooperarea regională este esențială pentru a asigura o realizare efectivă a obiectivelor uniunii energetice într-o manieră optimă din punctul de vedere al costurilor. Comisia ar trebui să faciliteze acest tip de cooperare între statele membre. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații cu privire la planurile naționale integrate privind energia și clima ale altor state membre înainte ca acestea să fie finalizate, pentru a se evita neconcordanțele și posibilele efecte negative asupra altor state membre și pentru a se asigura că obiectivele comune sunt îndeplinite în mod colectiv. Cooperarea regională privind elaborarea și finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima, precum și privind punerea în aplicare ulterioară a acestora ar trebui să fie esențială pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței măsurilor și pentru stimularea integrării pieței și a securității energetice.

| (32) | Atunci când cooperează în cadrul instituit prin prezentul regulament, statele membre ar trebui să țină seama de forurile de cooperare regională existente, cum ar fi planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP), mecanismul de conectare a rețelelor de gaze în Europa Centrală și de Sud-Est (CESEC), piața regională a energiei din zona centrală și de vest (CWREM), inițiativa pentru o rețea offshore a țărilor cu deschidere la mările septentrionale (NSCOGI), Forumul pentalateral pentru energie electrică, interconexiunile în Europa de sud-vest și Parteneriatul euro-mediteraneean. Statele membre sunt încurajate să aibă în vedere cooperarea cu semnatarii Tratatului de instituire a Comunității Energiei, cu țările terțe care fac parte din Spațiul Economic European și, după caz, cu alte țări terțe relevante. În plus, pentru a promova integrarea pieței, politicile eficiente din punctul de vedere al costurilor, cooperarea eficace, parteneriatele și consultările, Comisia poate identifica și alte posibilități de cooperare regională care vizează una sau mai multe dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice în conformitate cu prezentul regulament, cu o viziune pe termen lung pe baza condițiilor de piață existente. |
| --- | --- |

(32)

Atunci când cooperează în cadrul instituit prin prezentul regulament, statele membre ar trebui să țină seama de forurile de cooperare regională existente, cum ar fi planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP), mecanismul de conectare a rețelelor de gaze în Europa Centrală și de Sud-Est (CESEC), piața regională a energiei din zona centrală și de vest (CWREM), inițiativa pentru o rețea offshore a țărilor cu deschidere la mările septentrionale (NSCOGI), Forumul pentalateral pentru energie electrică, interconexiunile în Europa de sud-vest și Parteneriatul euro-mediteraneean. Statele membre sunt încurajate să aibă în vedere cooperarea cu semnatarii Tratatului de instituire a Comunității Energiei, cu țările terțe care fac parte din Spațiul Economic European și, după caz, cu alte țări terțe relevante. În plus, pentru a promova integrarea pieței, politicile eficiente din punctul de vedere al costurilor, cooperarea eficace, parteneriatele și consultările, Comisia poate identifica și alte posibilități de cooperare regională care vizează una sau mai multe dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice în conformitate cu prezentul regulament, cu o viziune pe termen lung pe baza condițiilor de piață existente.

| (33) | Comisia poate purta discuții cu țările terțe relevante pentru a explora posibilitatea de a extinde la acestea aplicarea dispozițiilor stabilite în prezentul regulament, în special a celor legate de cooperarea regională. |
| --- | --- |

(33)

Comisia poate purta discuții cu țările terțe relevante pentru a explora posibilitatea de a extinde la acestea aplicarea dispozițiilor stabilite în prezentul regulament, în special a celor legate de cooperarea regională.

| (34) | Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să fie stabile, pentru a asigura transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, în vederea asigurării siguranței investițiilor. Planurile naționale ar trebui însă actualizate o dată în decursul perioadei de zece ani vizate, pentru a oferi statelor membre posibilitatea de a se adapta la schimbări de circumstanțe semnificative. Pentru planurile care acoperă perioada 2021-2030, statele membre ar trebui să își actualizeze planurile până la 30 iunie 2024. Obiectivele și contribuțiile ar trebui modificate doar pentru a reflecta un nivel global de ambiție mai mare, mai ales în ceea ce privește obiectivele privind energia și clima pentru 2030. În cadrul actualizărilor, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a atenua orice impact negativ asupra mediului care este constatat în cadrul raportării integrate. |
| --- | --- |

(34)

Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să fie stabile, pentru a asigura transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, în vederea asigurării siguranței investițiilor. Planurile naționale ar trebui însă actualizate o dată în decursul perioadei de zece ani vizate, pentru a oferi statelor membre posibilitatea de a se adapta la schimbări de circumstanțe semnificative. Pentru planurile care acoperă perioada 2021-2030, statele membre ar trebui să își actualizeze planurile până la 30 iunie 2024. Obiectivele și contribuțiile ar trebui modificate doar pentru a reflecta un nivel global de ambiție mai mare, mai ales în ceea ce privește obiectivele privind energia și clima pentru 2030. În cadrul actualizărilor, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a atenua orice impact negativ asupra mediului care este constatat în cadrul raportării integrate.

| (35) | Strategiile stabile, pe termen lung sunt esențiale pentru a contribui la transformarea economică, la crearea de locuri de muncă, la creșterea economică și la realizarea obiectivelor mai ample de dezvoltare durabilă, precum și pentru a avansa în mod echitabil și rentabil în direcția obiectivului pe termen lung stabilit prin Acordul de la Paris. Mai mult, părțile la Acordul de la Paris sunt invitate să comunice, până în 2020, strategiile proprii de dezvoltare cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră pe termen lung, până la mijlocul secolului. În acest context, Consiliul European a invitat Comisia, la 22 martie 2018, să prezinte, până în primul trimestru al anului 2019, o propunere de strategie pentru reducerea pe termen lung a emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii în conformitate cu Acordul de la Paris, ținând seama de planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(35)

Strategiile stabile, pe termen lung sunt esențiale pentru a contribui la transformarea economică, la crearea de locuri de muncă, la creșterea economică și la realizarea obiectivelor mai ample de dezvoltare durabilă, precum și pentru a avansa în mod echitabil și rentabil în direcția obiectivului pe termen lung stabilit prin Acordul de la Paris. Mai mult, părțile la Acordul de la Paris sunt invitate să comunice, până în 2020, strategiile proprii de dezvoltare cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră pe termen lung, până la mijlocul secolului. În acest context, Consiliul European a invitat Comisia, la 22 martie 2018, să prezinte, până în primul trimestru al anului 2019, o propunere de strategie pentru reducerea pe termen lung a emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii în conformitate cu Acordul de la Paris, ținând seama de planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (36) | Statele membre ar trebui să dezvolte strategii pe termen lung, cu o perspectivă de cel puțin 30 de ani, care să contribuie la onorarea angajamentelor statelor membre asumate în temeiul CCONUSC și cu Acordul de la Paris, în contextul obiectivului din Acordul de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2°C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri a temperaturii la 1,5°C peste nivelurile preindustriale, precum și de a realiza reducerea pe termen lung a emisiilor de gaze cu efect de seră și de a spori absorbțiile de către absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul Uniunii. Statele membre ar trebui să își dezvolte strategiile pe termen lung în mod deschis și transparent și ar trebui să asigure oportunități efective ale publicului de a participa la elaborarea acestora. Planurile naționale integrate privind energia și clima și strategiile pe termen lung ale acestora ar trebui să fie coerente între ele. |
| --- | --- |

(36)

Statele membre ar trebui să dezvolte strategii pe termen lung, cu o perspectivă de cel puțin 30 de ani, care să contribuie la onorarea angajamentelor statelor membre asumate în temeiul CCONUSC și cu Acordul de la Paris, în contextul obiectivului din Acordul de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2°C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri a temperaturii la 1,5°C peste nivelurile preindustriale, precum și de a realiza reducerea pe termen lung a emisiilor de gaze cu efect de seră și de a spori absorbțiile de către absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul Uniunii. Statele membre ar trebui să își dezvolte strategiile pe termen lung în mod deschis și transparent și ar trebui să asigure oportunități efective ale publicului de a participa la elaborarea acestora. Planurile naționale integrate privind energia și clima și strategiile pe termen lung ale acestora ar trebui să fie coerente între ele.

| (37) | Sectorul exploatării terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii (LULUCF) este deosebit de expus și extrem de vulnerabil la schimbările climatice. În același timp, acest sector dispune de un potențial enorm de a asigura beneficii climatice pe termen lung și de a contribui în mod semnificativ la îndeplinirea obiectivelor climatice pe termen lung ale Uniunii și internaționale. El poate contribui la atenuarea schimbărilor climatice în mai multe moduri, în special prin reducerea emisiilor și menținerea și îmbunătățirea absorbanților și a stocurilor de carbon, precum și prin furnizarea de biomateriale care pot înlocui materiile fosile sau materialele care implică emisii ridicate de carbon. Strategiile pe termen lung care stau la baza investițiilor durabile ce vizează creșterea sechestrării eficace a carbonului, gestionarea durabilă a resurselor și stabilitatea și adaptabilitatea pe termen lung a rezervoarelor de carbon sunt esențiale. |
| --- | --- |

(37)

Sectorul exploatării terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii (LULUCF) este deosebit de expus și extrem de vulnerabil la schimbările climatice. În același timp, acest sector dispune de un potențial enorm de a asigura beneficii climatice pe termen lung și de a contribui în mod semnificativ la îndeplinirea obiectivelor climatice pe termen lung ale Uniunii și internaționale. El poate contribui la atenuarea schimbărilor climatice în mai multe moduri, în special prin reducerea emisiilor și menținerea și îmbunătățirea absorbanților și a stocurilor de carbon, precum și prin furnizarea de biomateriale care pot înlocui materiile fosile sau materialele care implică emisii ridicate de carbon. Strategiile pe termen lung care stau la baza investițiilor durabile ce vizează creșterea sechestrării eficace a carbonului, gestionarea durabilă a resurselor și stabilitatea și adaptabilitatea pe termen lung a rezervoarelor de carbon sunt esențiale.

| (38) | Atunci când sunt dezvoltate noi interconexiuni, este important să se realizeze o evaluare completă a costurilor și beneficiilor, inclusiv o evaluare deplină a impactului tehnic, socioeconomic și ecologic al acestora, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15), și să se țină seama de externalitățile pozitive ale interconexiunilor, cum ar fi integrarea surselor regenerabile, siguranța alimentării cu energie și o concurență mai intensă pe piața internă. |
| --- | --- |

(38)

Atunci când sunt dezvoltate noi interconexiuni, este important să se realizeze o evaluare completă a costurilor și beneficiilor, inclusiv o evaluare deplină a impactului tehnic, socioeconomic și ecologic al acestora, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15), și să se țină seama de externalitățile pozitive ale interconexiunilor, cum ar fi integrarea surselor regenerabile, siguranța alimentării cu energie și o concurență mai intensă pe piața internă.

| (39) | Ca și în cazul planificării, legislația sectorială a Uniunii în domeniul energiei și în cel al climei stabilește cerințele de raportare, dintre care multe au fost instrumente utile pentru a produce schimbări la nivel național, complementare reformelor pieței, însă aceste cerințe au fost introduse în momente diferite, ceea ce a dus la suprapuneri și la ineficiență din punctul de vedere al costurilor, precum și la o insuficientă luare în considerare a sinergiilor și a interacțiunilor dintre domeniile de politică, precum atenuarea gazelor cu efect de seră, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și integrarea pieței. Pentru a găsi echilibrul corect între necesitatea de a asigura o monitorizare adecvată a punerii în aplicare a planurilor naționale integrate privind energia și clima și necesitatea de a reduce complexitatea administrativă, statele membre ar trebui să întocmească rapoarte intermediare bienale cu privire la punerea în aplicare a planurilor și la alte evoluții din sistemul energetic. Ar fi însă în continuare necesare unele raportări anuale, în special având în vedere cerințele de raportare în domeniul climei care decurg din CCONUSC și din dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(39)

Ca și în cazul planificării, legislația sectorială a Uniunii în domeniul energiei și în cel al climei stabilește cerințele de raportare, dintre care multe au fost instrumente utile pentru a produce schimbări la nivel național, complementare reformelor pieței, însă aceste cerințe au fost introduse în momente diferite, ceea ce a dus la suprapuneri și la ineficiență din punctul de vedere al costurilor, precum și la o insuficientă luare în considerare a sinergiilor și a interacțiunilor dintre domeniile de politică, precum atenuarea gazelor cu efect de seră, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și integrarea pieței. Pentru a găsi echilibrul corect între necesitatea de a asigura o monitorizare adecvată a punerii în aplicare a planurilor naționale integrate privind energia și clima și necesitatea de a reduce complexitatea administrativă, statele membre ar trebui să întocmească rapoarte intermediare bienale cu privire la punerea în aplicare a planurilor și la alte evoluții din sistemul energetic. Ar fi însă în continuare necesare unele raportări anuale, în special având în vedere cerințele de raportare în domeniul climei care decurg din CCONUSC și din dreptul Uniunii.

| (40) | Rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima ale statelor membre ar trebui să reflecte elementele indicate în modelul pentru planurile naționale integrate privind energia și clima. Ar trebui detaliat, în acte de punere în aplicare subsecvente, un model pentru rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima, având în vedere natura lor tehnică și faptul că primele rapoarte intermediare trebuie prezentate în anul 2023. Rapoartele intermediare ar trebui realizate pentru a se asigura transparența față de Uniune, față de alte state membre, față de autoritățile regionale și locale, față de actorii de pe piață, inclusiv față de consumatori, și față de orice alte părți interesate relevante și publicul larg. Ele ar trebui să fie cuprinzătoare, la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, și pentru prima perioadă să pună în același timp accentul pe domeniile vizate de obiectivele cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030. |
| --- | --- |

(40)

Rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima ale statelor membre ar trebui să reflecte elementele indicate în modelul pentru planurile naționale integrate privind energia și clima. Ar trebui detaliat, în acte de punere în aplicare subsecvente, un model pentru rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima, având în vedere natura lor tehnică și faptul că primele rapoarte intermediare trebuie prezentate în anul 2023. Rapoartele intermediare ar trebui realizate pentru a se asigura transparența față de Uniune, față de alte state membre, față de autoritățile regionale și locale, față de actorii de pe piață, inclusiv față de consumatori, și față de orice alte părți interesate relevante și publicul larg. Ele ar trebui să fie cuprinzătoare, la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, și pentru prima perioadă să pună în același timp accentul pe domeniile vizate de obiectivele cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030.

| (41) | În temeiul CCONUSC, Uniunea și statele sale membre sunt obligate să elaboreze, să actualizeze periodic, să publice și să comunice Conferinței părților inventare naționale ale emisiilor antropice de către surse și ale absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră, folosind metodologii comparabile aprobate de Conferința părților. Inventarele gazelor cu efect de seră sunt esențiale pentru a permite urmărirea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a dimensiunii „decarbonizare” și pentru a evalua conformitatea cu actele legislative în domeniul climei, în special cu Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și cu Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (17). |
| --- | --- |

(41)

În temeiul CCONUSC, Uniunea și statele sale membre sunt obligate să elaboreze, să actualizeze periodic, să publice și să comunice Conferinței părților inventare naționale ale emisiilor antropice de către surse și ale absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră, folosind metodologii comparabile aprobate de Conferința părților. Inventarele gazelor cu efect de seră sunt esențiale pentru a permite urmărirea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a dimensiunii „decarbonizare” și pentru a evalua conformitatea cu actele legislative în domeniul climei, în special cu Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și cu Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (17).

| (42) | Decizia 1/CP.16 a Conferinței părților la CCONUSC impune instituirea unor mecanisme naționale pentru estimarea emisiilor antropice de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră. Prezentul regulament ar trebui să permită instituirea respectivelor mecanisme naționale. |
| --- | --- |

(42)

Decizia 1/CP.16 a Conferinței părților la CCONUSC impune instituirea unor mecanisme naționale pentru estimarea emisiilor antropice de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră. Prezentul regulament ar trebui să permită instituirea respectivelor mecanisme naționale.

| (43) | Experiența acumulată în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 a demonstrat importanța transparenței, a preciziei, a consecvenței, a integralității și a comparabilității informațiilor. Pe baza acestei experiențe, prezentul regulament ar trebui să asigure că statele membre utilizează date și ipoteze solide și consecvente la nivelul celor cinci dimensiuni și pun la dispoziția publicului informații complete privind ipotezele, parametrii și metodologiile utilizate pentru scenariile și prognozele finale, luând în considerare restricțiile de ordin statistic, datele sensibile din punct de vedere comercial și respectarea normelor privind protecția datelor, și prezintă rapoarte cu privire la propriile politici și măsuri, precum și la prognoze, aceasta fiind o componentă-cheie a rapoartelor intermediare. Informațiile din aceste rapoarte ar trebui să fie esențiale pentru a demonstra punerea în aplicare la timp a angajamentelor asumate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842. Operarea și îmbunătățirea în permanență a sistemelor la nivelul Uniunii și al statelor membre, împreună cu îndrumări mai bune privind raportarea, ar trebui să contribuie în mod semnificativ la consolidarea constantă a informațiilor necesare pentru a urmări progresele în ceea ce privește dimensiunea „decarbonizare”. |
| --- | --- |

(43)

Experiența acumulată în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 a demonstrat importanța transparenței, a preciziei, a consecvenței, a integralității și a comparabilității informațiilor. Pe baza acestei experiențe, prezentul regulament ar trebui să asigure că statele membre utilizează date și ipoteze solide și consecvente la nivelul celor cinci dimensiuni și pun la dispoziția publicului informații complete privind ipotezele, parametrii și metodologiile utilizate pentru scenariile și prognozele finale, luând în considerare restricțiile de ordin statistic, datele sensibile din punct de vedere comercial și respectarea normelor privind protecția datelor, și prezintă rapoarte cu privire la propriile politici și măsuri, precum și la prognoze, aceasta fiind o componentă-cheie a rapoartelor intermediare. Informațiile din aceste rapoarte ar trebui să fie esențiale pentru a demonstra punerea în aplicare la timp a angajamentelor asumate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842. Operarea și îmbunătățirea în permanență a sistemelor la nivelul Uniunii și al statelor membre, împreună cu îndrumări mai bune privind raportarea, ar trebui să contribuie în mod semnificativ la consolidarea constantă a informațiilor necesare pentru a urmări progresele în ceea ce privește dimensiunea „decarbonizare”.

| (44) | Prezentul regulament ar trebui să asigure raportarea de către statele membre în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și furnizarea de sprijin financiar, tehnologic și pentru consolidarea capacităților în favoarea țărilor în curs de dezvoltare, facilitând astfel punerea în aplicare a angajamentelor Uniunii asumate în cadrul CCONUSC și al Acordului de la Paris. Mai mult, informațiile cu privire la sprijinul și la acțiunile naționale de adaptare sunt, de asemenea, importante în contextul planurilor naționale integrate privind energia și clima, în special în ceea ce privește adaptarea la efectele negative ale schimbărilor climatice legate de securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, cum ar fi disponibilitatea apei de răcire pentru centralele electrice și disponibilitatea biomasei pentru energie, precum și informațiile privind sprijinul relevant pentru dimensiunea externă a uniunii energetice. |
| --- | --- |

(44)

Prezentul regulament ar trebui să asigure raportarea de către statele membre în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și furnizarea de sprijin financiar, tehnologic și pentru consolidarea capacităților în favoarea țărilor în curs de dezvoltare, facilitând astfel punerea în aplicare a angajamentelor Uniunii asumate în cadrul CCONUSC și al Acordului de la Paris. Mai mult, informațiile cu privire la sprijinul și la acțiunile naționale de adaptare sunt, de asemenea, importante în contextul planurilor naționale integrate privind energia și clima, în special în ceea ce privește adaptarea la efectele negative ale schimbărilor climatice legate de securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, cum ar fi disponibilitatea apei de răcire pentru centralele electrice și disponibilitatea biomasei pentru energie, precum și informațiile privind sprijinul relevant pentru dimensiunea externă a uniunii energetice.

| (45) | În Acordul de la Paris se reafirmă că, atunci când iau măsuri de combatere a schimbărilor climatice, părțile ar trebui să respecte, să promoveze și să ia în considerare obligațiile lor respective în privința drepturilor omului și a egalității de gen. Statele membre ar trebui, prin urmare, să integreze în mod corespunzător dimensiunile referitoare la drepturile omului și la egalitatea de gen în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în strategiile pe termen lung. Prin intermediul rapoartelor lor intermediare bienale, ar trebui să prezinte informații despre modul în care punerea în aplicare a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima contribuie la promovarea atât a drepturilor omului, cât și a egalității de gen. |
| --- | --- |

(45)

În Acordul de la Paris se reafirmă că, atunci când iau măsuri de combatere a schimbărilor climatice, părțile ar trebui să respecte, să promoveze și să ia în considerare obligațiile lor respective în privința drepturilor omului și a egalității de gen. Statele membre ar trebui, prin urmare, să integreze în mod corespunzător dimensiunile referitoare la drepturile omului și la egalitatea de gen în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în strategiile pe termen lung. Prin intermediul rapoartelor lor intermediare bienale, ar trebui să prezinte informații despre modul în care punerea în aplicare a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima contribuie la promovarea atât a drepturilor omului, cât și a egalității de gen.

| (46) | Pentru a limita sarcina administrativă a statelor membre și a Comisiei, aceasta din urmă ar trebui să instituie o platformă online (platformă electronică) pentru a facilita comunicarea, a promova cooperarea și a facilita accesul publicului la informații. Acest lucru ar trebui să faciliteze prezentarea la timp a rapoartelor, precum și o mai bună transparență privind raportarea națională. Platforma electronică ar trebui să completeze, să se bazeze pe și să beneficieze de procesele de raportare, bazele de date și instrumentele electronice existente, cum ar fi cele ale Agenției Europene de Mediu, ale Eurostat și ale Centrului Comun de Cercetare, precum și pe experiența acumulată în cadrul sistemului de management de mediu și audit al Uniunii. |
| --- | --- |

(46)

Pentru a limita sarcina administrativă a statelor membre și a Comisiei, aceasta din urmă ar trebui să instituie o platformă online (platformă electronică) pentru a facilita comunicarea, a promova cooperarea și a facilita accesul publicului la informații. Acest lucru ar trebui să faciliteze prezentarea la timp a rapoartelor, precum și o mai bună transparență privind raportarea națională. Platforma electronică ar trebui să completeze, să se bazeze pe și să beneficieze de procesele de raportare, bazele de date și instrumentele electronice existente, cum ar fi cele ale Agenției Europene de Mediu, ale Eurostat și ale Centrului Comun de Cercetare, precum și pe experiența acumulată în cadrul sistemului de management de mediu și audit al Uniunii.

| (47) | Comisia ar trebui să se asigure să planurile naționale finale integrate privind energia și clima sunt disponibile public online. Comisia ar trebui să utilizeze platforma electronică, odată ce aceasta este funcțională, pentru a găzdui și face publice planurile naționale finale integrate privind energia și clima, actualizările acestora, strategiile pe termen lung și alte informații relevante pentru raportare furnizate de către statele membre. Înainte ca platforma electronică să devină funcțională, Comisia își va utiliza propriul site web pentru a facilita accesul public online la planurile naționale finale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(47)

Comisia ar trebui să se asigure să planurile naționale finale integrate privind energia și clima sunt disponibile public online. Comisia ar trebui să utilizeze platforma electronică, odată ce aceasta este funcțională, pentru a găzdui și face publice planurile naționale finale integrate privind energia și clima, actualizările acestora, strategiile pe termen lung și alte informații relevante pentru raportare furnizate de către statele membre. Înainte ca platforma electronică să devină funcțională, Comisia își va utiliza propriul site web pentru a facilita accesul public online la planurile naționale finale integrate privind energia și clima.

| (48) | În ceea ce privește datele care trebuie furnizate Comisiei prin intermediul planificării și raportării naționale, informațiile furnizate de statele membre nu ar trebui să dubleze datele și statisticile care au fost deja puse la dispoziție, prin intermediul Eurostat, în contextul Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (18), în aceeași formă ca în cazul obligațiilor în materie de planificare și de raportare stabilite în prezentul regulament, și care sunt puse la dispoziție în continuare de Comisie (Eurostat) cu aceleași valori. Atunci când sunt disponibile și adecvate din punct de vedere temporal, datele și prognozele raportate și incluse în planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să se bazeze pe și să fie consecvente cu datele Eurostat și cu metodologia utilizată pentru raportarea statisticilor europene în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 223/2009. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește datele care trebuie furnizate Comisiei prin intermediul planificării și raportării naționale, informațiile furnizate de statele membre nu ar trebui să dubleze datele și statisticile care au fost deja puse la dispoziție, prin intermediul Eurostat, în contextul Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (18), în aceeași formă ca în cazul obligațiilor în materie de planificare și de raportare stabilite în prezentul regulament, și care sunt puse la dispoziție în continuare de Comisie (Eurostat) cu aceleași valori. Atunci când sunt disponibile și adecvate din punct de vedere temporal, datele și prognozele raportate și incluse în planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să se bazeze pe și să fie consecvente cu datele Eurostat și cu metodologia utilizată pentru raportarea statisticilor europene în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 223/2009.

| (49) | În vederea realizării în mod colectiv a obiectivelor strategiei pentru uniunea energetică, în special pentru crearea unei uniuni energetice pe deplin funcționale și reziliente, va fi esențială evaluarea de către Comisie a proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima, a planurilor naționale integrate privind energia și clima și, pe baza rapoartelor intermediare, a punerii lor în aplicare. Pentru prima perioadă de zece ani, aceasta privește în special îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a contribuțiilor naționale la obiectivele respective. Această evaluare ar trebui realizată la fiecare doi ani și numai dacă este necesar o dată pe an și ar trebui să fie consolidată în rapoartele Comisiei privind starea uniunii energetice. |
| --- | --- |

(49)

În vederea realizării în mod colectiv a obiectivelor strategiei pentru uniunea energetică, în special pentru crearea unei uniuni energetice pe deplin funcționale și reziliente, va fi esențială evaluarea de către Comisie a proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima, a planurilor naționale integrate privind energia și clima și, pe baza rapoartelor intermediare, a punerii lor în aplicare. Pentru prima perioadă de zece ani, aceasta privește în special îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și a contribuțiilor naționale la obiectivele respective. Această evaluare ar trebui realizată la fiecare doi ani și numai dacă este necesar o dată pe an și ar trebui să fie consolidată în rapoartele Comisiei privind starea uniunii energetice.

| (50) | Respectând în mod corespunzător dreptul de inițiativă al Comisiei, procedura legislativă ordinară și echilibrul instituțional al puterilor, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să abordeze, în fiecare an, progresele realizate de uniunea energetică în privința tuturor dimensiunilor legate de politicile privind energia și clima. |
| --- | --- |

(50)

Respectând în mod corespunzător dreptul de inițiativă al Comisiei, procedura legislativă ordinară și echilibrul instituțional al puterilor, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să abordeze, în fiecare an, progresele realizate de uniunea energetică în privința tuturor dimensiunilor legate de politicile privind energia și clima.

| (51) | Comisia ar trebui să evalueze impactul general al politicilor și măsurilor din planurile naționale integrate privind energia și clima asupra funcționării măsurilor de politică ale Uniunii privind clima și energia, în special în ceea ce privește necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii în vederea îmbunătățirii necesare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor în Uniune în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(51)

Comisia ar trebui să evalueze impactul general al politicilor și măsurilor din planurile naționale integrate privind energia și clima asupra funcționării măsurilor de politică ale Uniunii privind clima și energia, în special în ceea ce privește necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii în vederea îmbunătățirii necesare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor în Uniune în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris.

| (52) | Aviația are un impact asupra climei globale prin emisiile de CO2, dar și prin alte emisii, inclusiv emisiile de oxizi de azot, și mecanisme, precum creșterea stratului de nori cirus. Având în vedere evoluția rapidă a înțelegerii din punct de vedere științific a acestui impact, o evaluare actualizată a impactului altor emisii ale aviației decât cele de CO2 asupra climei globale este deja prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Modelarea utilizată în acest sens ar trebui adaptată la progresele științifice. Pe baza propriilor evaluări ale acestui impact, Comisia ar trebui să prezinte, până la 1 ianuarie 2020, o analiză actualizată a altor efecte ale aviației decât cele legate de CO2, însoțită, după caz, de o propunere privind modul cel mai adecvat de a aborda respectivele efecte. |
| --- | --- |

(52)

Aviația are un impact asupra climei globale prin emisiile de CO2, dar și prin alte emisii, inclusiv emisiile de oxizi de azot, și mecanisme, precum creșterea stratului de nori cirus. Având în vedere evoluția rapidă a înțelegerii din punct de vedere științific a acestui impact, o evaluare actualizată a impactului altor emisii ale aviației decât cele de CO2 asupra climei globale este deja prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Modelarea utilizată în acest sens ar trebui adaptată la progresele științifice. Pe baza propriilor evaluări ale acestui impact, Comisia ar trebui să prezinte, până la 1 ianuarie 2020, o analiză actualizată a altor efecte ale aviației decât cele legate de CO2, însoțită, după caz, de o propunere privind modul cel mai adecvat de a aborda respectivele efecte.

| (53) | În conformitate cu orientările actuale din CCONUSC privind raportarea gazelor cu efect de seră, calculul și raportarea emisiilor de metan se bazează pe potențialul de încălzire globală (GWP) raportat la un interval de timp de 100 de ani. Dat fiind potențialul ridicat de încălzire globală și durata de viață în atmosferă relativ scurtă a metanului, ceea ce duce la un impact semnificativ asupra climei pe termen scurt și mediu, Comisia ar trebui să analizeze implicațiile punerii în aplicare a unor politici și măsuri de reducere a impactului pe termen scurt și mediu al emisiilor de metan asupra emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. Comisia ar trebui să analizeze opțiunile de politică pentru a aborda rapid problema emisiilor de metan și ar trebui să prezinte un plan strategic al Uniunii privind metanul, ca parte integrantă a strategiei pe termen lung a Uniunii. |
| --- | --- |

(53)

În conformitate cu orientările actuale din CCONUSC privind raportarea gazelor cu efect de seră, calculul și raportarea emisiilor de metan se bazează pe potențialul de încălzire globală (GWP) raportat la un interval de timp de 100 de ani. Dat fiind potențialul ridicat de încălzire globală și durata de viață în atmosferă relativ scurtă a metanului, ceea ce duce la un impact semnificativ asupra climei pe termen scurt și mediu, Comisia ar trebui să analizeze implicațiile punerii în aplicare a unor politici și măsuri de reducere a impactului pe termen scurt și mediu al emisiilor de metan asupra emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. Comisia ar trebui să analizeze opțiunile de politică pentru a aborda rapid problema emisiilor de metan și ar trebui să prezinte un plan strategic al Uniunii privind metanul, ca parte integrantă a strategiei pe termen lung a Uniunii.

| (54) | Pentru a contribui la asigurarea coerenței între politicile naționale și ale Uniunii și obiectivele uniunii energetice, Comisia și statele membre, precum și, după caz, statele membre între ele ar trebui să poarte un dialog constant. După caz, Comisia ar trebui să emită recomandări adresate statelor membre, inclusiv cu privire la nivelul de ambiție al proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima, la punerea în aplicare ulterioară a politicilor și a măsurilor aferente planurilor naționale integrate notificate privind energia și clima, precum și cu privire la alte politici și măsuri naționale relevante pentru realizarea uniunii energetice. Deși recomandările nu sunt obligatorii, după cum se prevede la articolul 288 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre ar trebui totuși să țină seama în mod corespunzător de aceste recomandări și să explice în rapoartele intermediare ulterioare modalitatea prin care au făcut acest lucru. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, evaluarea Comisiei se bazează pe criterii obiective. În cazul în care Comisia emite o recomandare referitoare la proiectul de plan național al unui stat membru, ar trebui să procedeze cât mai rapid posibil, ținând seama, pe de o parte, de necesitatea Comisiei de a primi un anumit număr de contribuții cuantificate planificate din partea tuturor statelor membre pentru a putea evalua nivelul de ambiție la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de necesitatea de a i se oferi statului membru în cauză suficient timp pentru a lua în considerare în mod corespunzător recomandările Comisiei înainte de finalizarea planului său național, precum și de necesitatea de a se evita riscul unei întârzieri a planului național al statului membru. |
| --- | --- |

(54)

Pentru a contribui la asigurarea coerenței între politicile naționale și ale Uniunii și obiectivele uniunii energetice, Comisia și statele membre, precum și, după caz, statele membre între ele ar trebui să poarte un dialog constant. După caz, Comisia ar trebui să emită recomandări adresate statelor membre, inclusiv cu privire la nivelul de ambiție al proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima, la punerea în aplicare ulterioară a politicilor și a măsurilor aferente planurilor naționale integrate notificate privind energia și clima, precum și cu privire la alte politici și măsuri naționale relevante pentru realizarea uniunii energetice. Deși recomandările nu sunt obligatorii, după cum se prevede la articolul 288 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre ar trebui totuși să țină seama în mod corespunzător de aceste recomandări și să explice în rapoartele intermediare ulterioare modalitatea prin care au făcut acest lucru. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, evaluarea Comisiei se bazează pe criterii obiective. În cazul în care Comisia emite o recomandare referitoare la proiectul de plan național al unui stat membru, ar trebui să procedeze cât mai rapid posibil, ținând seama, pe de o parte, de necesitatea Comisiei de a primi un anumit număr de contribuții cuantificate planificate din partea tuturor statelor membre pentru a putea evalua nivelul de ambiție la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de necesitatea de a i se oferi statului membru în cauză suficient timp pentru a lua în considerare în mod corespunzător recomandările Comisiei înainte de finalizarea planului său național, precum și de necesitatea de a se evita riscul unei întârzieri a planului național al statului membru.

| (55) | Utilizarea energiei din surse regenerabile într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor este unul dintre criteriile obiective esențiale pentru evaluarea contribuțiilor statelor membre. Structura costurilor generate de utilizarea energiei din surse regenerabile este complexă și variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Ea include nu numai costurile schemelor de sprijin, ci și, printre altele, costurile pentru conectarea instalațiilor, pentru sistemele de rezervă și pentru securizarea sistemelor, precum și costurile care trebuie suportate pentru respectarea restricțiilor de mediu. Astfel, atunci când se fac comparații între statele membre pe baza acestui criteriu, ar trebui să se ia în calcul toate costurile legate de utilizare, indiferent dacă sunt suportate de statul membru, de consumatorii finali sau de promotorii de proiecte. Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile ar trebui să se bazeze pe o formulă stabilită în prezentul regulament, bazată pe criterii obiective. Astfel, evaluarea nivelurilor de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile ar trebui să indice efortul relativ depus de statele membre, ținând totodată seama de circumstanțele relevante care influențează dezvoltarea energiei din surse regenerabile. Evaluarea ar trebui să includă, de asemenea, date provenind din surse independente de date cantitative sau calitative. |
| --- | --- |

(55)

Utilizarea energiei din surse regenerabile într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor este unul dintre criteriile obiective esențiale pentru evaluarea contribuțiilor statelor membre. Structura costurilor generate de utilizarea energiei din surse regenerabile este complexă și variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Ea include nu numai costurile schemelor de sprijin, ci și, printre altele, costurile pentru conectarea instalațiilor, pentru sistemele de rezervă și pentru securizarea sistemelor, precum și costurile care trebuie suportate pentru respectarea restricțiilor de mediu. Astfel, atunci când se fac comparații între statele membre pe baza acestui criteriu, ar trebui să se ia în calcul toate costurile legate de utilizare, indiferent dacă sunt suportate de statul membru, de consumatorii finali sau de promotorii de proiecte. Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile ar trebui să se bazeze pe o formulă stabilită în prezentul regulament, bazată pe criterii obiective. Astfel, evaluarea nivelurilor de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile ar trebui să indice efortul relativ depus de statele membre, ținând totodată seama de circumstanțele relevante care influențează dezvoltarea energiei din surse regenerabile. Evaluarea ar trebui să includă, de asemenea, date provenind din surse independente de date cantitative sau calitative.

| (56) | În cazul în care nivelul de ambiție al planurilor naționale integrate privind energia și clima sau al actualizărilor acestora este insuficient pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă, în special, a obiectivelor pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, Comisia ar trebui să ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea colectivă a acestor obiective (eliminând astfel orice „decalaj în materie de ambiție”). În cazul în care progresele înregistrate de Uniune în vederea atingerii acestor obiective sunt insuficiente pentru realizarea acestora, Comisia ar trebui, în plus față de emiterea de recomandări, să propună măsuri și să își exercite competențele la nivelul Uniunii sau statele membre ar trebui să ia măsuri suplimentare pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective (eliminând astfel orice „decalaj în materie de finalizare”). De asemenea, astfel de măsuri ar trebui să țină seama de eforturile timpurii depuse de statele membre în vederea atingerii obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2030, ajungând în 2020 sau înainte de 2020 la o pondere a energiei din surse regenerabile peste nivelul obiectivului lor național obligatoriu sau obținând progrese timpurii către realizarea obiectivului național obligatoriu pentru 2020 sau în punerea în aplicare a contribuției lor la obiectivul obligatoriu al Uniunii de cel puțin 32 % energie din surse regenerabile în 2030. În domeniul energiei din surse regenerabile, aceste măsuri pot include și contribuțiile financiare voluntare ale statelor membre la un mecanism al Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile gestionat de Comisie, care ar fi utilizate pentru sprijinirea proiectelor cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor privind energia din surse regenerabile din întreaga Uniune, oferindu-le astfel statelor membre opțiunea de a contribui la realizarea obiectivului Uniunii cu cel mai mic cost posibil. Obiectivele naționale pentru 2020 ale statelor membre privind energia din surse regenerabile ar trebui să servească drept ponderi de referință pentru energia din surse regenerabile începând din anul 2021 și ar trebui menținute pe toată durata perioadei. În domeniul eficienței energetice, măsurile suplimentare pot urmări, în special, îmbunătățirea eficienței energetice a produselor, a clădirilor și a transporturilor. |
| --- | --- |

(56)

În cazul în care nivelul de ambiție al planurilor naționale integrate privind energia și clima sau al actualizărilor acestora este insuficient pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă, în special, a obiectivelor pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, Comisia ar trebui să ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea colectivă a acestor obiective (eliminând astfel orice „decalaj în materie de ambiție”). În cazul în care progresele înregistrate de Uniune în vederea atingerii acestor obiective sunt insuficiente pentru realizarea acestora, Comisia ar trebui, în plus față de emiterea de recomandări, să propună măsuri și să își exercite competențele la nivelul Uniunii sau statele membre ar trebui să ia măsuri suplimentare pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective (eliminând astfel orice „decalaj în materie de finalizare”). De asemenea, astfel de măsuri ar trebui să țină seama de eforturile timpurii depuse de statele membre în vederea atingerii obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2030, ajungând în 2020 sau înainte de 2020 la o pondere a energiei din surse regenerabile peste nivelul obiectivului lor național obligatoriu sau obținând progrese timpurii către realizarea obiectivului național obligatoriu pentru 2020 sau în punerea în aplicare a contribuției lor la obiectivul obligatoriu al Uniunii de cel puțin 32 % energie din surse regenerabile în 2030. În domeniul energiei din surse regenerabile, aceste măsuri pot include și contribuțiile financiare voluntare ale statelor membre la un mecanism al Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile gestionat de Comisie, care ar fi utilizate pentru sprijinirea proiectelor cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor privind energia din surse regenerabile din întreaga Uniune, oferindu-le astfel statelor membre opțiunea de a contribui la realizarea obiectivului Uniunii cu cel mai mic cost posibil. Obiectivele naționale pentru 2020 ale statelor membre privind energia din surse regenerabile ar trebui să servească drept ponderi de referință pentru energia din surse regenerabile începând din anul 2021 și ar trebui menținute pe toată durata perioadei. În domeniul eficienței energetice, măsurile suplimentare pot urmări, în special, îmbunătățirea eficienței energetice a produselor, a clădirilor și a transporturilor.

| (57) | Obiectivele naționale pentru 2020 ale statelor membre privind energia din surse regenerabile, astfel cum sunt prevăzute în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (19), ar trebui să servească drept punct de plecare pentru traiectoria lor națională orientativă pentru perioada 2021-2030, cu excepția cazului în care un stat membru decide în mod voluntar să stabilească un punct de plecare mai ridicat. În plus, ele ar trebui să constituie o pondere de referință obligatorie pentru această perioadă, care să facă de asemenea parte din Directiva (UE) 2018/2001. În consecință, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al fiecărui stat membru nu ar trebui să se afle în această perioadă sub nivelul ponderii sale de referință. |
| --- | --- |

(57)

Obiectivele naționale pentru 2020 ale statelor membre privind energia din surse regenerabile, astfel cum sunt prevăzute în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (19), ar trebui să servească drept punct de plecare pentru traiectoria lor națională orientativă pentru perioada 2021-2030, cu excepția cazului în care un stat membru decide în mod voluntar să stabilească un punct de plecare mai ridicat. În plus, ele ar trebui să constituie o pondere de referință obligatorie pentru această perioadă, care să facă de asemenea parte din Directiva (UE) 2018/2001. În consecință, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al fiecărui stat membru nu ar trebui să se afle în această perioadă sub nivelul ponderii sale de referință.

| (58) | Dacă un stat membru nu își menține ponderea de referință măsurată pe o perioadă de un an, el ar trebui să ia, în decurs de un an, măsuri suplimentare pentru a elimina acest decalaj față de scenariul său de referință. În cazul în care a luat în mod efectiv astfel de măsuri necesare și și-a îndeplinit obligația de eliminare a decalajului, ar trebui să se considere că statul membru a îndeplinit cerințele obligatorii din scenariul său de referință atât în temeiul prezentului regulament, cât și în temeiul Directivei (UE) 2018/2001, din momentul în care s-a produs decalajul în cauză. |
| --- | --- |

(58)

Dacă un stat membru nu își menține ponderea de referință măsurată pe o perioadă de un an, el ar trebui să ia, în decurs de un an, măsuri suplimentare pentru a elimina acest decalaj față de scenariul său de referință. În cazul în care a luat în mod efectiv astfel de măsuri necesare și și-a îndeplinit obligația de eliminare a decalajului, ar trebui să se considere că statul membru a îndeplinit cerințele obligatorii din scenariul său de referință atât în temeiul prezentului regulament, cât și în temeiul Directivei (UE) 2018/2001, din momentul în care s-a produs decalajul în cauză.

| (59) | Pentru a se permite monitorizarea adecvată și luarea de măsuri corective timpurii de către statele membre și de către Comisie, precum și pentru a se evita efectul de oportunism, traiectoriile orientative ale tuturor statelor membre, și în consecință și traiectoria orientativă a Uniunii, ar trebui să atingă, în 2022, în 2025 și în 2027, cel puțin anumite procentaje minime din creșterea totală a energiei din surse regenerabile prevăzută pentru 2030, după cum se prevede în prezentul regulament. Atingerea acestor „puncte de referință” în 2022, în 2025 și în 2027 va fi evaluată de Comisie, printre altele pe baza rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima pe care statele membre ar trebui să le prezinte. Statele membre situate sub punctele lor de referință ar trebui să explice în următorul lor raport intermediar cum intenționează să acopere decalajul. Dacă punctele de referință orientative ale Uniunii nu sunt atinse, statele membre care se află sub nivelul punctelor lor de referință ar trebui să elimine decalajul prin punerea în aplicare de măsuri suplimentare. |
| --- | --- |

(59)

Pentru a se permite monitorizarea adecvată și luarea de măsuri corective timpurii de către statele membre și de către Comisie, precum și pentru a se evita efectul de oportunism, traiectoriile orientative ale tuturor statelor membre, și în consecință și traiectoria orientativă a Uniunii, ar trebui să atingă, în 2022, în 2025 și în 2027, cel puțin anumite procentaje minime din creșterea totală a energiei din surse regenerabile prevăzută pentru 2030, după cum se prevede în prezentul regulament. Atingerea acestor „puncte de referință” în 2022, în 2025 și în 2027 va fi evaluată de Comisie, printre altele pe baza rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima pe care statele membre ar trebui să le prezinte. Statele membre situate sub punctele lor de referință ar trebui să explice în următorul lor raport intermediar cum intenționează să acopere decalajul. Dacă punctele de referință orientative ale Uniunii nu sunt atinse, statele membre care se află sub nivelul punctelor lor de referință ar trebui să elimine decalajul prin punerea în aplicare de măsuri suplimentare.

| (60) | Uniunea și statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a furniza informații cât mai actualizate posibil cu privire la propriile emisii și absorbții de gaze cu efect de seră. Prezentul regulament ar trebui să permită întocmirea unor astfel de estimări în cel mai scurt timp posibil prin utilizarea informațiilor statistice și de alt tip, cum ar fi, după caz, datele spațiale furnizate de programul Copernicus instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (20) și de alte sisteme de sateliți. |
| --- | --- |

(60)

Uniunea și statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a furniza informații cât mai actualizate posibil cu privire la propriile emisii și absorbții de gaze cu efect de seră. Prezentul regulament ar trebui să permită întocmirea unor astfel de estimări în cel mai scurt timp posibil prin utilizarea informațiilor statistice și de alt tip, cum ar fi, după caz, datele spațiale furnizate de programul Copernicus instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (20) și de alte sisteme de sateliți.

| (61) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, abordarea bazată pe ciclul de angajamente anuale adoptată prin Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21) ar trebui continuată. Această abordare presupune o revizuire cuprinzătoare a inventarelor gazelor cu efect de seră ale statelor membre, pentru a permite evaluarea conformității și aplicarea de măsuri corective, dacă este cazul. Este necesar un proces de revizuire la nivelul Uniunii a inventarelor gazelor cu efect de seră transmise de statele membre, astfel încât să se asigure o evaluare credibilă, coerentă, transparentă și actuală a conformității cu Regulamentul (UE) 2018/842. |
| --- | --- |

(61)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, abordarea bazată pe ciclul de angajamente anuale adoptată prin Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21) ar trebui continuată. Această abordare presupune o revizuire cuprinzătoare a inventarelor gazelor cu efect de seră ale statelor membre, pentru a permite evaluarea conformității și aplicarea de măsuri corective, dacă este cazul. Este necesar un proces de revizuire la nivelul Uniunii a inventarelor gazelor cu efect de seră transmise de statele membre, astfel încât să se asigure o evaluare credibilă, coerentă, transparentă și actuală a conformității cu Regulamentul (UE) 2018/842.

| (62) | Statele membre și Comisia ar trebui să asigure o cooperare strânsă cu privire la toate aspectele legate de realizarea uniunii energetice, cu implicarea strânsă a Parlamentului European în privința aspectelor legate de prezentul regulament. Comisia ar trebui, după caz, să sprijine statele membre în punerea în aplicare a prezentului regulament, mai ales în ceea ce privește stabilirea planurilor naționale integrate privind energia și clima și măsurile asociate de consolidare a capacităților, inclusiv prin mobilizarea resurselor interne ale capacității de modelare internă și, după caz, a specialiștilor externi. |
| --- | --- |

(62)

Statele membre și Comisia ar trebui să asigure o cooperare strânsă cu privire la toate aspectele legate de realizarea uniunii energetice, cu implicarea strânsă a Parlamentului European în privința aspectelor legate de prezentul regulament. Comisia ar trebui, după caz, să sprijine statele membre în punerea în aplicare a prezentului regulament, mai ales în ceea ce privește stabilirea planurilor naționale integrate privind energia și clima și măsurile asociate de consolidare a capacităților, inclusiv prin mobilizarea resurselor interne ale capacității de modelare internă și, după caz, a specialiștilor externi.

| (63) | Statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima iau în considerare cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(63)

Statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima iau în considerare cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.

| (64) | Statele membre ar trebui să aplice principiul „eficiența energetică înainte de toate”, care înseamnă că, înainte de a lua decizii legate de planificarea energetică, de politici și de investiții, ar trebui să se analizeze dacă există măsuri de eficiență energetică alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor și solide din punct de vedere tehnic, economic și ecologic care să înlocuiască total sau parțial măsurile de planificare, de politică și de investiții avute în vedere, însă atingând totodată obiectivele respectivelor decizii. Aceasta include, în special, considerarea eficienței energetice drept element esențial și aspect-cheie al viitoarelor decizii de investiții privind infrastructura energetică a Uniunii. Astfel de alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor includ măsuri de eficientizare a cererii și a ofertei de energie, în special prin economiile de energie la nivelul utilizării finale pe baza optimizării costurilor, prin inițiative de participare activă a cererii și prin eficientizarea conversiei, transportului și a distribuției de energie. Statele membre ar trebui, de asemenea, să încurajeze răspândirea acestui principiu la nivelul administrațiilor regionale și locale, dar și în sectorul privat. |
| --- | --- |

(64)

Statele membre ar trebui să aplice principiul „eficiența energetică înainte de toate”, care înseamnă că, înainte de a lua decizii legate de planificarea energetică, de politici și de investiții, ar trebui să se analizeze dacă există măsuri de eficiență energetică alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor și solide din punct de vedere tehnic, economic și ecologic care să înlocuiască total sau parțial măsurile de planificare, de politică și de investiții avute în vedere, însă atingând totodată obiectivele respectivelor decizii. Aceasta include, în special, considerarea eficienței energetice drept element esențial și aspect-cheie al viitoarelor decizii de investiții privind infrastructura energetică a Uniunii. Astfel de alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor includ măsuri de eficientizare a cererii și a ofertei de energie, în special prin economiile de energie la nivelul utilizării finale pe baza optimizării costurilor, prin inițiative de participare activă a cererii și prin eficientizarea conversiei, transportului și a distribuției de energie. Statele membre ar trebui, de asemenea, să încurajeze răspândirea acestui principiu la nivelul administrațiilor regionale și locale, dar și în sectorul privat.

| (65) | Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz și în conformitate cu programul său anual de lucru, prin activități de evaluare, de monitorizare și de raportare. |
| --- | --- |

(65)

Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz și în conformitate cu programul său anual de lucru, prin activități de evaluare, de monitorizare și de raportare.

| (66) | Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea cadrului general al modelului planurilor naționale integrate privind energia și clima model, în vederea adaptării modelului la modificările aduse cadrului de politici al Uniunii privind clima și energia care sunt legate în mod direct și specific de contribuțiile Uniunii în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, pentru a ține seama de modificările survenite la nivelul GWP și al orientărilor privind inventarierea convenite la nivel internațional, pentru a stabili cerințe de fond pentru sistemul de inventariere al Uniunii și pentru a înființa registrele. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22). În special, pentru a asigura participarea egală la elaborarea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. Dacă este necesar, Comisia ar trebui să țină seama, de asemenea, de deciziile adoptate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(66)

Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea cadrului general al modelului planurilor naționale integrate privind energia și clima model, în vederea adaptării modelului la modificările aduse cadrului de politici al Uniunii privind clima și energia care sunt legate în mod direct și specific de contribuțiile Uniunii în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, pentru a ține seama de modificările survenite la nivelul GWP și al orientărilor privind inventarierea convenite la nivel internațional, pentru a stabili cerințe de fond pentru sistemul de inventariere al Uniunii și pentru a înființa registrele. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22). În special, pentru a asigura participarea egală la elaborarea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. Dacă este necesar, Comisia ar trebui să țină seama, de asemenea, de deciziile adoptate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris.

| (67) | Ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima; raportarea integrată cu privire la acțiunile naționale de adaptare, la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor în curs de dezvoltare și la veniturile din licitații; raportarea anuală cu privire la inventarele armonizate de gaze cu efect de seră, inventarele de gaze cu efect de seră și emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră contabilizate; mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile; sistemele de inventariere naționale; revizuirea inventarelor; sistemele Uniunii și sistemele naționale pentru politici, măsuri și prognoze; și raportarea privind politicile, măsurile și prognozele în domeniul gazelor cu efect de seră. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23). |
| --- | --- |

(67)

Ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima; raportarea integrată cu privire la acțiunile naționale de adaptare, la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor în curs de dezvoltare și la veniturile din licitații; raportarea anuală cu privire la inventarele armonizate de gaze cu efect de seră, inventarele de gaze cu efect de seră și emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră contabilizate; mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile; sistemele de inventariere naționale; revizuirea inventarelor; sistemele Uniunii și sistemele naționale pentru politici, măsuri și prognoze; și raportarea privind politicile, măsurile și prognozele în domeniul gazelor cu efect de seră. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23).

| (68) | Pentru a-și exercita competențele de executare prevăzute în prezentul regulament, Comisia ar trebui să fie asistată, pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin în temeiul prezentului regulament, de un comitet privind schimbările climatice, care reprezintă restabilirea Comitetului privind schimbările climatice înființat prin articolul 8 din Decizia 93/389/CEE, articolul 9 din Decizia 280/2004/CE și prin articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, și de un comitet al uniunii energetice. În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, pentru a se garanta coerența politicilor și a se asigura o sinergie maximă între sectoare, la reuniunile ambelor comitete ar trebui invitați atât experți în domeniul climei, cât și experți din domeniul energiei. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a-și exercita competențele de executare prevăzute în prezentul regulament, Comisia ar trebui să fie asistată, pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin în temeiul prezentului regulament, de un comitet privind schimbările climatice, care reprezintă restabilirea Comitetului privind schimbările climatice înființat prin articolul 8 din Decizia 93/389/CEE, articolul 9 din Decizia 280/2004/CE și prin articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, și de un comitet al uniunii energetice. În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, pentru a se garanta coerența politicilor și a se asigura o sinergie maximă între sectoare, la reuniunile ambelor comitete ar trebui invitați atât experți în domeniul climei, cât și experți din domeniul energiei.

| (69) | Comisia ar trebui să revizuiască punerea în aplicare a prezentului regulament în 2024 și, ulterior, la fiecare cinci ani și, după caz, să prezinte propuneri de modificare pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și realizarea obiectivelor acestuia. Revizuirile respective ar trebui să țină seama de evoluția situației și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris. |
| --- | --- |

(69)

Comisia ar trebui să revizuiască punerea în aplicare a prezentului regulament în 2024 și, ulterior, la fiecare cinci ani și, după caz, să prezinte propuneri de modificare pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și realizarea obiectivelor acestuia. Revizuirile respective ar trebui să țină seama de evoluția situației și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris.

| (70) | Prezentul regulament ar trebui să integreze, să modifice, să înlocuiască și să retragă anumite obligații de planificare, de raportare și de monitorizare prevăzute în prezent în actele legislative sectoriale ale Uniunii privind energia și clima, pentru a asigura o abordare raționalizată și integrată a principalelor direcții de planificare, de raportare și de monitorizare. Așadar, următoarele acte legislative ar trebui să fie modificate în consecință:






  — | Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (24); |
| --- | --- | --- |

(70)

Prezentul regulament ar trebui să integreze, să modifice, să înlocuiască și să retragă anumite obligații de planificare, de raportare și de monitorizare prevăzute în prezent în actele legislative sectoriale ale Uniunii privind energia și clima, pentru a asigura o abordare raționalizată și integrată a principalelor direcții de planificare, de raportare și de monitorizare. Așadar, următoarele acte legislative ar trebui să fie modificate în consecință:

—

Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (24);

| — | Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (25); |
| --- | --- |

—

Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (25);

| — | Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26); |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26);

| — | Regulamentul (CE) nr. 663/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (27); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 663/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (27);

| — | Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (28); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (28);

| — | Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29); |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29);

| — | Directiva 2009/119/CE a Consiliului (30); |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/119/CE a Consiliului (30);

| — | Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31); |
| --- | --- |

—

Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31);

| — | Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

—

Directiva 2012/27/UE;

| — | Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32); |
| --- | --- |

—

Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32);

| — | Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului (33). |
| --- | --- |

—

Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului (33).

| (71) | Pentru a asigura coerența și securitatea juridică, niciun element al prezentului regulament nu ar trebui să împiedice aplicarea derogărilor prevăzute în actele legislative sectoriale corespunzătoare ale Uniunii în domeniul energiei electrice și al pregătirii de riscuri legate de energia electrică. |
| --- | --- |

(71)

Pentru a asigura coerența și securitatea juridică, niciun element al prezentului regulament nu ar trebui să împiedice aplicarea derogărilor prevăzute în actele legislative sectoriale corespunzătoare ale Uniunii în domeniul energiei electrice și al pregătirii de riscuri legate de energia electrică.

| (72) | De asemenea, prezentul regulament ar trebui să integreze pe deplin dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 525/2013. Drept urmare, Regulamentul (UE) nr. 525/2013 ar trebui abrogat începând cu 1 ianuarie 2021. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că Decizia nr. 406/2009/CE se aplică în continuare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și că anumite aspecte legate de punerea în aplicare a Protocolului de la Kyoto sunt în continuare consacrate prin lege, este necesar ca anumite dispoziții să rămână în vigoare după această dată. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, prezentul regulament ar trebui să integreze pe deplin dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 525/2013. Drept urmare, Regulamentul (UE) nr. 525/2013 ar trebui abrogat începând cu 1 ianuarie 2021. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că Decizia nr. 406/2009/CE se aplică în continuare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și că anumite aspecte legate de punerea în aplicare a Protocolului de la Kyoto sunt în continuare consacrate prin lege, este necesar ca anumite dispoziții să rămână în vigoare după această dată.

| (73) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre acționând singure și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cu este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

(73)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre acționând singure și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cu este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL 1

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește un mecanism de guvernanță pentru:

| (a) | punerea în aplicare a unor strategii și măsuri, coerente cu Acordul de la Paris, concepute pentru a îndeplini obiectivele uniunii energetice și angajamentele pe termen lung asumate de Uniune în legătură cu emisiile de gaze cu efect de seră și, în special pentru prima perioadă de zece ani (2021-2030), obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030; |
| --- | --- |

(a)

punerea în aplicare a unor strategii și măsuri, coerente cu Acordul de la Paris, concepute pentru a îndeplini obiectivele uniunii energetice și angajamentele pe termen lung asumate de Uniune în legătură cu emisiile de gaze cu efect de seră și, în special pentru prima perioadă de zece ani (2021-2030), obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030;

| (b) | stimularea cooperării dintre statele membre, inclusiv la nivel regional, dacă este cazul, pentru a îndeplini obiectivele uniunii energetice; |
| --- | --- |

(b)

stimularea cooperării dintre statele membre, inclusiv la nivel regional, dacă este cazul, pentru a îndeplini obiectivele uniunii energetice;

| (c) | asigurarea unei raportări actuale, transparente, exacte, coerente, comparabile și complete din partea Uniunii și a statelor sale membre către secretariatul CCONUSC și al Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unei raportări actuale, transparente, exacte, coerente, comparabile și complete din partea Uniunii și a statelor sale membre către secretariatul CCONUSC și al Acordului de la Paris;

| (d) | realizarea unei contribuții la sporirea securității normative și a securității investitorilor și realizarea unei contribuții la exploatarea deplină a oportunităților de dezvoltare economică, stimulare a investițiilor, creare de locuri de muncă și coeziune socială. |
| --- | --- |

(d)

realizarea unei contribuții la sporirea securității normative și a securității investitorilor și realizarea unei contribuții la exploatarea deplină a oportunităților de dezvoltare economică, stimulare a investițiilor, creare de locuri de muncă și coeziune socială.

Mecanismul de guvernanță se bazează pe strategii pe termen lung, pe planuri naționale integrate privind energia și clima care acoperă perioade de zece ani începând cu perioada 2021-2030, pe rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima corespunzătoare, prezentate de statele membre, și pe măsurile de monitorizare integrate ale Comisiei. Mecanismul de guvernanță îi asigură publicului oportunități efective de a participa la elaborarea respectivelor planuri naționale și a respectivelor strategii pe termen lung. El conține un proces structurat, transparent și iterativ între Comisie și statele membre, în vederea finalizării planurilor naționale integrate privind energia și clima și a punerii în aplicare ulterioare a acestora, inclusiv în ceea ce privește cooperarea regională și acțiunea corespunzătoare a Comisiei.

(2)   Prezentul regulament se aplică celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, care sunt strâns legate între ele și se consolidează reciproc:

| (a) | securitatea energetică; |
| --- | --- |

(a)

securitatea energetică;

| (b) | piața internă a energiei; |
| --- | --- |

(b)

piața internă a energiei;

| (c) | eficiența energetică; |
| --- | --- |

(c)

eficiența energetică;

| (d) | decarbonizarea; și |
| --- | --- |

(d)

decarbonizarea; și

| (e) | cercetarea, inovarea și competitivitatea. |
| --- | --- |

(e)

cercetarea, inovarea și competitivitatea.

Articolul 2

Definiții

Se aplică următoarele definiții:

| 1. | „politici și măsuri” înseamnă toate instrumentele care contribuie la îndeplinirea obiectivelor planurilor naționale integrate privind energia și clima și/sau la punerea în aplicare a angajamentelor asumate în temeiul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din CCONUSC, care le pot include pe cele care nu au ca obiectiv principal limitarea și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau modificarea sistemului energetic; |
| --- | --- |

1.

„politici și măsuri” înseamnă toate instrumentele care contribuie la îndeplinirea obiectivelor planurilor naționale integrate privind energia și clima și/sau la punerea în aplicare a angajamentelor asumate în temeiul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din CCONUSC, care le pot include pe cele care nu au ca obiectiv principal limitarea și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau modificarea sistemului energetic;

| 2. | „politici și măsuri existente” înseamnă politici și măsuri puse în aplicare și politici și măsuri adoptate; |
| --- | --- |

2.

„politici și măsuri existente” înseamnă politici și măsuri puse în aplicare și politici și măsuri adoptate;

| 3. | „politici și măsuri puse în aplicare” înseamnă politici și măsuri pentru care, la data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima, se aplică una sau mai multe dintre următoarele situații: legislația națională sau europeană direct aplicabilă este în vigoare, au fost stabilite unul sau mai multe acorduri voluntare, au fost alocate resurse financiare, au fost mobilizate resurse umane; |
| --- | --- |

3.

„politici și măsuri puse în aplicare” înseamnă politici și măsuri pentru care, la data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima, se aplică una sau mai multe dintre următoarele situații: legislația națională sau europeană direct aplicabilă este în vigoare, au fost stabilite unul sau mai multe acorduri voluntare, au fost alocate resurse financiare, au fost mobilizate resurse umane;

| 4. | „politici și măsuri adoptate” înseamnă politici și măsuri pentru care a fost luată o decizie guvernamentală oficială până la data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima și pentru care există un angajament clar de a proceda la punerea în aplicare; |
| --- | --- |

4.

„politici și măsuri adoptate” înseamnă politici și măsuri pentru care a fost luată o decizie guvernamentală oficială până la data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima și pentru care există un angajament clar de a proceda la punerea în aplicare;

| 5. | „politici și măsuri planificate” înseamnă opțiuni aflate în discuție care au o șansă reală de a fi adoptate și puse în aplicare după data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima; |
| --- | --- |

5.

„politici și măsuri planificate” înseamnă opțiuni aflate în discuție care au o șansă reală de a fi adoptate și puse în aplicare după data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima;

| 6. | „sistem pentru politici, măsuri și prognoze” înseamnă un sistem de măsuri instituționale, juridice și procedurale stabilit în vederea raportării politicilor și a măsurilor, precum și a prognozelor referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră și la sistemul energetic, printre altele astfel cum se impune la articolul 39; |
| --- | --- |

6.

„sistem pentru politici, măsuri și prognoze” înseamnă un sistem de măsuri instituționale, juridice și procedurale stabilit în vederea raportării politicilor și a măsurilor, precum și a prognozelor referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră și la sistemul energetic, printre altele astfel cum se impune la articolul 39;

| 7. | „prognoze” înseamnă previziuni referitoare la emisiile antropice de către surse și la absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră sau referitoare la evoluții ale sistemului energetic, inclusiv cel puțin estimări cantitative pentru o succesiune de patru ani viitori care se termină cu 0 sau cu 5, imediat următori anului de raportare; |
| --- | --- |

7.

„prognoze” înseamnă previziuni referitoare la emisiile antropice de către surse și la absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră sau referitoare la evoluții ale sistemului energetic, inclusiv cel puțin estimări cantitative pentru o succesiune de patru ani viitori care se termină cu 0 sau cu 5, imediat următori anului de raportare;

| 8. | „prognoze fără măsuri” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră, care exclud efectele tuturor politicilor și măsurilor planificate, adoptate sau puse în aplicare după anul ales drept începutul prognozei respective; |
| --- | --- |

8.

„prognoze fără măsuri” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră, care exclud efectele tuturor politicilor și măsurilor planificate, adoptate sau puse în aplicare după anul ales drept începutul prognozei respective;

| 9. | „prognoze cu măsuri” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, care cuprind efectele, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau evoluțiile sistemului energetic, ale politicilor și măsurilor adoptate și puse în aplicare; |
| --- | --- |

9.

„prognoze cu măsuri” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, care cuprind efectele, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau evoluțiile sistemului energetic, ale politicilor și măsurilor adoptate și puse în aplicare;

| 10. | „prognoze cu măsuri suplimentare” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră sau referitoare la evoluții ale sistemului energetic, care cuprind efectele, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, ale politicilor și măsurilor adoptate și puse în aplicare pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru îndeplinirea obiectivelor energetice, precum și ale politicilor și măsurilor planificate în acest scop; |
| --- | --- |

10.

„prognoze cu măsuri suplimentare” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră sau referitoare la evoluții ale sistemului energetic, care cuprind efectele, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, ale politicilor și măsurilor adoptate și puse în aplicare pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru îndeplinirea obiectivelor energetice, precum și ale politicilor și măsurilor planificate în acest scop;

| 11. | „obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030” înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă cu cel puțin 40 % față de anul 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind o pondere de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030, obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire cu cel puțin 32,5 % a eficienței energetice în 2030 și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor electrice pentru 2030 sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030; |
| --- | --- |

11.

„obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030” înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă cu cel puțin 40 % față de anul 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind o pondere de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030, obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire cu cel puțin 32,5 % a eficienței energetice în 2030 și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor electrice pentru 2030 sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030;

| 12. | „sistem național de inventariere” înseamnă un sistem de măsuri instituționale, juridice și procedurale stabilite într-un stat membru pentru estimarea emisiilor antropice de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră, precum și pentru raportarea și arhivarea informațiilor referitoare la inventar; |
| --- | --- |

12.

„sistem național de inventariere” înseamnă un sistem de măsuri instituționale, juridice și procedurale stabilite într-un stat membru pentru estimarea emisiilor antropice de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră, precum și pentru raportarea și arhivarea informațiilor referitoare la inventar;

| 13. | „indicator” înseamnă un factor sau o variabilă cantitativ(ă) sau calitativ(ă) care contribuie la o mai bună înțelegere a evoluției punerii în aplicare; |
| --- | --- |

13.

„indicator” înseamnă un factor sau o variabilă cantitativ(ă) sau calitativ(ă) care contribuie la o mai bună înțelegere a evoluției punerii în aplicare;

| 14. | „indicatori-cheie” înseamnă indicatorii progreselor înregistrate în ceea ce privește cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, propuși de Comisie; |
| --- | --- |

14.

„indicatori-cheie” înseamnă indicatorii progreselor înregistrate în ceea ce privește cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, propuși de Comisie;

| 15. | „corecții tehnice” înseamnă ajustările aduse estimărilor din cadrul inventarului național al gazelor cu efect de seră, care sunt efectuate în contextul revizuirii desfășurate în temeiul articolului 38, atunci când datele de inventar transmise sunt incomplete sau sunt elaborate într-un mod neconform cu normele sau cu orientările internaționale sau ale Uniunii relevante, și care sunt destinate a înlocui estimări transmise inițial; |
| --- | --- |

15.

„corecții tehnice” înseamnă ajustările aduse estimărilor din cadrul inventarului național al gazelor cu efect de seră, care sunt efectuate în contextul revizuirii desfășurate în temeiul articolului 38, atunci când datele de inventar transmise sunt incomplete sau sunt elaborate într-un mod neconform cu normele sau cu orientările internaționale sau ale Uniunii relevante, și care sunt destinate a înlocui estimări transmise inițial;

| 16. | „asigurarea calității” înseamnă un sistem planificat de proceduri de revizuire care să garanteze îndeplinirea obiectivelor privind calitatea datelor și raportarea celor mai bune estimări și informații posibile pentru a sprijini eficacitatea programului de control al calității și pentru a asista statele membre; |
| --- | --- |

16.

„asigurarea calității” înseamnă un sistem planificat de proceduri de revizuire care să garanteze îndeplinirea obiectivelor privind calitatea datelor și raportarea celor mai bune estimări și informații posibile pentru a sprijini eficacitatea programului de control al calității și pentru a asista statele membre;

| 17. | „controlul calității” înseamnă un sistem de activități tehnice de rutină pentru măsurarea și controlul calității informațiilor și a estimărilor compilate cu scopul de a asigura integritatea, corectitudinea și integralitatea datelor, de a identifica și a rezolva erorile și omisiunile, de a documenta și a arhiva datele și alte materiale folosite și de a înregistra toate activitățile de asigurare a calității; |
| --- | --- |

17.

„controlul calității” înseamnă un sistem de activități tehnice de rutină pentru măsurarea și controlul calității informațiilor și a estimărilor compilate cu scopul de a asigura integritatea, corectitudinea și integralitatea datelor, de a identifica și a rezolva erorile și omisiunile, de a documenta și a arhiva datele și alte materiale folosite și de a înregistra toate activitățile de asigurare a calității;

| 18. | „principiul” eficiența energetică înainte de toate„” înseamnă că în planificarea energetică și în deciziile de politici și de investiții se ține seama în mod strict de măsurile alternative rentabile privind eficiența energetică, care să eficientizeze cererea și oferta de energie, în special prin economiile de energie la nivelul utilizării finale rentabile din punct de vedere al costurilor, prin inițiative de participare activă a cererii și prin eficientizarea conversiei, transportului și a distribuției de energie, fiind îndeplinite totodată obiectivele deciziilor respective; |
| --- | --- |

18.

„principiul” eficiența energetică înainte de toate„” înseamnă că în planificarea energetică și în deciziile de politici și de investiții se ține seama în mod strict de măsurile alternative rentabile privind eficiența energetică, care să eficientizeze cererea și oferta de energie, în special prin economiile de energie la nivelul utilizării finale rentabile din punct de vedere al costurilor, prin inițiative de participare activă a cererii și prin eficientizarea conversiei, transportului și a distribuției de energie, fiind îndeplinite totodată obiectivele deciziilor respective;

| 19. | „Planul SET” înseamnă Planul strategic privind tehnologiile energetice, astfel cum este stabilit în Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2015 intitulată „Către un Plan strategic integrat privind tehnologiile energetice (SET): Accelerarea transformării sistemului energetic european”; |
| --- | --- |

19.

„Planul SET” înseamnă Planul strategic privind tehnologiile energetice, astfel cum este stabilit în Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2015 intitulată „Către un Plan strategic integrat privind tehnologiile energetice (SET): Accelerarea transformării sistemului energetic european”;

| 20. | „eforturi timpurii” înseamnă:






  (a) | în contextul determinării unui posibil decalaj între obiectivul Uniunii pe 2030 privind energia din surse regenerabile și contribuțiile colective ale statelor membre, realizarea de către un stat membru a unei ponderi a energiei din surse regenerabile peste nivelul obiectivului său național obligatoriu pentru 2020, astfel cum se prevede în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001 sau realizarea din timp de către un stat membru a unor progrese în vederea îndeplinirii obiectivului său național obligatoriu pentru 2020; |
| --- | --- | --- |

20.

„eforturi timpurii” înseamnă:

(a)

în contextul determinării unui posibil decalaj între obiectivul Uniunii pe 2030 privind energia din surse regenerabile și contribuțiile colective ale statelor membre, realizarea de către un stat membru a unei ponderi a energiei din surse regenerabile peste nivelul obiectivului său național obligatoriu pentru 2020, astfel cum se prevede în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001 sau realizarea din timp de către un stat membru a unor progrese în vederea îndeplinirii obiectivului său național obligatoriu pentru 2020;

| (b) | în contextul recomandărilor Comisiei bazate pe evaluarea efectuată în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (b) cu privire la energia din surse regenerabile, realizarea timpurie de către un stat membru a contribuției sale la obiectivul obligatoriu al Uniunii privind realizarea în 2030 a unei ponderi de cel puțin 32 % de energie din surse regenerabile, măsurată în raport cu punctele sale naționale de referință privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

în contextul recomandărilor Comisiei bazate pe evaluarea efectuată în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (b) cu privire la energia din surse regenerabile, realizarea timpurie de către un stat membru a contribuției sale la obiectivul obligatoriu al Uniunii privind realizarea în 2030 a unei ponderi de cel puțin 32 % de energie din surse regenerabile, măsurată în raport cu punctele sale naționale de referință privind energia din surse regenerabile;

| 21. | „cooperare regională” înseamnă cooperarea între două sau mai multe state membre angajate într-un parteneriat care acoperă una sau mai multe dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice; |
| --- | --- |

21.

„cooperare regională” înseamnă cooperarea între două sau mai multe state membre angajate într-un parteneriat care acoperă una sau mai multe dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice;

| 22. | „energie din surse regenerabile” sau „energie regenerabilă” înseamnă energie din surse regenerabile sau energie regenerabilă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 1 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

22.

„energie din surse regenerabile” sau „energie regenerabilă” înseamnă energie din surse regenerabile sau energie regenerabilă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 1 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 23. | „consum final brut de energie” înseamnă consum final brut de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 4 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

23.

„consum final brut de energie” înseamnă consum final brut de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 4 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 24. | „schemă de sprijin” înseamnă schemă de sprijin în sensul definiției de la articolul 2 punctul 5 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

24.

„schemă de sprijin” înseamnă schemă de sprijin în sensul definiției de la articolul 2 punctul 5 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 25. | „retehnologizare” înseamnă retehnologizare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 10 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

25.

„retehnologizare” înseamnă retehnologizare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 10 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 26. | „comunitate de energie din surse regenerabile” înseamnă o comunitate de energie din surse regenerabile astfel cum este definită la articolul 2 punctul 16 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

26.

„comunitate de energie din surse regenerabile” înseamnă o comunitate de energie din surse regenerabile astfel cum este definită la articolul 2 punctul 16 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 27. | „încălzire centralizată” sau „răcire centralizată” înseamnă încălzire centralizată sau răcire centralizată în sensul definiției de la articolul 2 punctul 19 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

27.

„încălzire centralizată” sau „răcire centralizată” înseamnă încălzire centralizată sau răcire centralizată în sensul definiției de la articolul 2 punctul 19 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 28. | „deșeuri” înseamnă deșeuri în sensul definiției de la articolul 2 punctul 23 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

28.

„deșeuri” înseamnă deșeuri în sensul definiției de la articolul 2 punctul 23 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 29. | „biomasă” înseamnă biomasă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 24 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

29.

„biomasă” înseamnă biomasă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 24 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 30. | „biomasă agricolă” înseamnă biomasă agricolă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 25 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

30.

„biomasă agricolă” înseamnă biomasă agricolă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 25 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 31. | „biomasă forestieră” înseamnă biomasă forestieră în sensul definiției de la articolul 2 punctul 26 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

31.

„biomasă forestieră” înseamnă biomasă forestieră în sensul definiției de la articolul 2 punctul 26 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 32. | „combustibili din biomasă” înseamnă combustibili din biomasă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 27 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

32.

„combustibili din biomasă” înseamnă combustibili din biomasă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 27 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 33. | „biogaz” înseamnă biogaz în sensul definiției de la articolul 2 punctul 28 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

33.

„biogaz” înseamnă biogaz în sensul definiției de la articolul 2 punctul 28 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 34. | „biolichide” înseamnă biolichide în sensul definiției de la articolul 2 punctul 32 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

34.

„biolichide” înseamnă biolichide în sensul definiției de la articolul 2 punctul 32 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 35. | „biocombustibili” înseamnă biocombustibili în sensul definiției de la articolul 2 punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

35.

„biocombustibili” înseamnă biocombustibili în sensul definiției de la articolul 2 punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 36. | „biocombustibili avansați” înseamnă biocombustibili avansați în sensul definiției de la articolul 2 punctul 34 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

36.

„biocombustibili avansați” înseamnă biocombustibili avansați în sensul definiției de la articolul 2 punctul 34 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 37. | „combustibili pe bază de carbon reciclat” înseamnă combustibili pe bază de carbon reciclat în sensul definiției de la articolul 2 punctul 35 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

37.

„combustibili pe bază de carbon reciclat” înseamnă combustibili pe bază de carbon reciclat în sensul definiției de la articolul 2 punctul 35 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 38. | „culturi bogate în amidon” înseamnă culturi bogate în amidon în sensul definiției de la articolul 2 punctul 39 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

38.

„culturi bogate în amidon” înseamnă culturi bogate în amidon în sensul definiției de la articolul 2 punctul 39 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 39. | „culturi alimentare și furajere” înseamnă culturi alimentare și furajere în sensul definiției de la articolul 2 punctul 40 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

39.

„culturi alimentare și furajere” înseamnă culturi alimentare și furajere în sensul definiției de la articolul 2 punctul 40 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 40. | „materiale ligno-celulozice” înseamnă materiale ligno-celulozice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 41 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

40.

„materiale ligno-celulozice” înseamnă materiale ligno-celulozice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 41 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 41. | „reziduu” înseamnă reziduu în sensul definiției de la articolul 2 punctul 43 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

41.

„reziduu” înseamnă reziduu în sensul definiției de la articolul 2 punctul 43 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 42. | „consum de energie primară” înseamnă consum de energie primară în sensul definiției de la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

42.

„consum de energie primară” înseamnă consum de energie primară în sensul definiției de la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2012/27/UE;

| 43. | „consum de energie finală” înseamnă consumul final de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 3 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

43.

„consum de energie finală” înseamnă consumul final de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 3 din Directiva 2012/27/UE;

| 44. | „eficiență energetică” înseamnă eficiență energetică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 4 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

44.

„eficiență energetică” înseamnă eficiență energetică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 4 din Directiva 2012/27/UE;

| 45. | „economii de energie” înseamnă economii de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 5 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

45.

„economii de energie” înseamnă economii de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 5 din Directiva 2012/27/UE;

| 46. | „îmbunătățirea eficienței energetice” înseamnă îmbunătățirea eficienței energetice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

46.

„îmbunătățirea eficienței energetice” înseamnă îmbunătățirea eficienței energetice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2012/27/UE;

| 47. | „serviciu energetic” înseamnă serviciu energetic în sensul definiției de la articolul 2 punctul 7 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

47.

„serviciu energetic” înseamnă serviciu energetic în sensul definiției de la articolul 2 punctul 7 din Directiva 2012/27/UE;

| 48. | „suprafață totală utilă” înseamnă suprafață totală utilă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 10 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

48.

„suprafață totală utilă” înseamnă suprafață totală utilă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 10 din Directiva 2012/27/UE;

| 49. | „sistem de gestionare a energiei” înseamnă sistem de gestionare a energiei în sensul definiției de la articolul 2 punctul 11 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

49.

„sistem de gestionare a energiei” înseamnă sistem de gestionare a energiei în sensul definiției de la articolul 2 punctul 11 din Directiva 2012/27/UE;

| 50. | „parte obligată” înseamnă parte obligată în sensul definiției de la articolul 2 punctul 14 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

50.

„parte obligată” înseamnă parte obligată în sensul definiției de la articolul 2 punctul 14 din Directiva 2012/27/UE;

| 51. | „autoritate publică de punere în aplicare” înseamnă autoritate publică de punere în aplicare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 17 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

51.

„autoritate publică de punere în aplicare” înseamnă autoritate publică de punere în aplicare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 17 din Directiva 2012/27/UE;

| 52. | „acțiune individuală” înseamnă acțiune individuală în sensul definiției de la articolul 2 punctul 19 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

52.

„acțiune individuală” înseamnă acțiune individuală în sensul definiției de la articolul 2 punctul 19 din Directiva 2012/27/UE;

| 53. | „distribuitor de energie” înseamnă distribuitor de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 20 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

53.

„distribuitor de energie” înseamnă distribuitor de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 20 din Directiva 2012/27/UE;

| 54. | „operator de distribuție” înseamnă operator de distribuție în sensul definiției de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/72/CE și de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/73/CE; |
| --- | --- |

54.

„operator de distribuție” înseamnă operator de distribuție în sensul definiției de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/72/CE și de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/73/CE;

| 55. | „furnizor de energie” înseamnă furnizor de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 22 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

55.

„furnizor de energie” înseamnă furnizor de energie în sensul definiției de la articolul 2 punctul 22 din Directiva 2012/27/UE;

| 56. | „furnizor de servicii energetice” înseamnă furnizor de servicii energetice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 24 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

56.

„furnizor de servicii energetice” înseamnă furnizor de servicii energetice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 24 din Directiva 2012/27/UE;

| 57. | „contract de performanță energetică” înseamnă contract de performanță energetică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 27 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

57.

„contract de performanță energetică” înseamnă contract de performanță energetică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 27 din Directiva 2012/27/UE;

| 58. | „cogenerare” înseamnă cogenerare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 30 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

58.

„cogenerare” înseamnă cogenerare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 30 din Directiva 2012/27/UE;

| 59. | „clădire” înseamnă o clădire în sensul definiției de la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

59.

„clădire” înseamnă o clădire în sensul definiției de la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2010/31/UE;

| 60. | „clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero” înseamnă clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero în sensul definiției de la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

60.

„clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero” înseamnă clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero în sensul definiției de la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2010/31/UE;

| 61. | „pompă de căldură” înseamnă pompă de căldură în sensul definiției de la articolul 2 punctul 18 din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

61.

„pompă de căldură” înseamnă pompă de căldură în sensul definiției de la articolul 2 punctul 18 din Directiva 2010/31/UE;

| 62. | „combustibili fosili” înseamnă surse de energie neregenerabile pe bază de carbon, cum ar fi combustibili solizi, gaze naturale și petrol. |
| --- | --- |

62.

„combustibili fosili” înseamnă surse de energie neregenerabile pe bază de carbon, cum ar fi combustibili solizi, gaze naturale și petrol.

CAPITOLUL 2

Planurile naționale integrate privind energia și clima

Articolul 3

Planurile naționale integrate privind energia și clima

(1)   Până la 31 decembrie 2019 și apoi până la 1 ianuarie 2029 și, ulterior, la fiecare zece ani, fiecare stat membru îi notifică Comisiei un plan național integrat privind energia și clima. Planurile conțin elementele stabilite la alineatul (2) din prezentul articol și în anexa I. Primul plan vizează perioada 2021-2030, ținând seama de perspectiva pe termen mai lung. Planurile ulterioare vizează perioada de zece ani imediat următoare sfârșitului perioadei vizate de planul anterior.

(2)   Planurile naționale integrate privind energia și clima sunt compuse din următoarele secțiuni principale:

| (a) | o prezentare generală a procesului urmat pentru stabilirea planului național integrat privind energia și clima, constând într-un rezumat, o descriere a consultării și implicării publice a părților interesate și a rezultatelor acestora, precum și a cooperării regionale cu alte state membre în procesul de elaborare a planului, astfel cum se stabilește la articolele 10, 11 și 12 și în partea 1 secțiunea A punctul 1 din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

o prezentare generală a procesului urmat pentru stabilirea planului național integrat privind energia și clima, constând într-un rezumat, o descriere a consultării și implicării publice a părților interesate și a rezultatelor acestora, precum și a cooperării regionale cu alte state membre în procesul de elaborare a planului, astfel cum se stabilește la articolele 10, 11 și 12 și în partea 1 secțiunea A punctul 1 din anexa I;

| (b) | o descriere a obiectivelor și a contribuțiilor naționale referitoare la dimensiunile uniunii energetice, astfel cum se prevede la articolul 4 și în anexa I; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a obiectivelor și a contribuțiilor naționale referitoare la dimensiunile uniunii energetice, astfel cum se prevede la articolul 4 și în anexa I;

| (c) | o descriere a politicilor și a măsurilor planificate în raport cu obiectivele și contribuțiile corespunzătoare stabilite la litera (b), precum și o prezentare generală a investițiilor necesare pentru realizarea obiectivelor și a contribuțiilor corespunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a politicilor și a măsurilor planificate în raport cu obiectivele și contribuțiile corespunzătoare stabilite la litera (b), precum și o prezentare generală a investițiilor necesare pentru realizarea obiectivelor și a contribuțiilor corespunzătoare;

| (d) | o descriere a situației actuale a celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv în ceea ce privește sistemul energetic și emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră, precum și prognozele legate de obiectivele menționate la litera (b) în raport cu politicile și cu măsurile deja existente; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a situației actuale a celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv în ceea ce privește sistemul energetic și emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră, precum și prognozele legate de obiectivele menționate la litera (b) în raport cu politicile și cu măsurile deja existente;

| (e) | dacă este cazul, o descriere a obstacolelor și barierelor normative și de altă natură în calea realizării obiectivelor sau a contribuțiilor legate de energia din surse regenerabile și eficiența energetică; |
| --- | --- |

(e)

dacă este cazul, o descriere a obstacolelor și barierelor normative și de altă natură în calea realizării obiectivelor sau a contribuțiilor legate de energia din surse regenerabile și eficiența energetică;

| (f) | o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru realizarea obiectivelor menționate la litera (b), inclusiv a coerenței lor cu obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Acordului de la Paris și cu strategiile pe termen lung menționate la articolul 15; |
| --- | --- |

(f)

o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru realizarea obiectivelor menționate la litera (b), inclusiv a coerenței lor cu obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Acordului de la Paris și cu strategiile pe termen lung menționate la articolul 15;

| (g) | o evaluare generală a impactului politicilor și măsurilor planificate asupra competitivității legate de cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice; |
| --- | --- |

(g)

o evaluare generală a impactului politicilor și măsurilor planificate asupra competitivității legate de cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice;

| (h) | o anexă, întocmită în conformitate cu cerințele și cu structura prevăzute în anexa III la prezentul regulament, care să stabilească metodologiile și măsurile de politică ale statului membru pentru îndeplinirea cerinței de economisire a energiei în conformitate cu articolul 7 din Directiva 2012/27/UE și cu anexa V la aceasta. |
| --- | --- |

(h)

o anexă, întocmită în conformitate cu cerințele și cu structura prevăzute în anexa III la prezentul regulament, care să stabilească metodologiile și măsurile de politică ale statului membru pentru îndeplinirea cerinței de economisire a energiei în conformitate cu articolul 7 din Directiva 2012/27/UE și cu anexa V la aceasta.

(3)   În ceea ce privește planurile naționale integrate privind energia și clima, statele membre:

| (a) | limitează complexitatea administrativă și costurile pentru toate părțile interesate vizate; |
| --- | --- |

(a)

limitează complexitatea administrativă și costurile pentru toate părțile interesate vizate;

| (b) | iau în considerare interacțiunile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, în special principiul „eficiența energetică înainte de toate”; |
| --- | --- |

(b)

iau în considerare interacțiunile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, în special principiul „eficiența energetică înainte de toate”;

| (c) | utilizează date și ipoteze consecvente și solide la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

(c)

utilizează date și ipoteze consecvente și solide la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni, acolo unde este cazul;

| (d) | evaluează numărul gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, ținând seama de serviciile energetice interne de care este nevoie pentru a garanta un nivel de trai minim în contextul național respectiv, politicile sociale și alte politici pertinente existente, precum și îndrumarea orientativă a Comisiei privind indicatorii pertinenți pentru sărăcia energetică.
  În cazul în care un stat membru constată, în temeiul literei (d) de la primul paragraf, că are un număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcie energetică, pe baza evaluării sale a datelor ce pot fi verificate, acesta include în planul său un obiectiv orientativ național pentru reducerea sărăciei energetice. Statele membre în cauză prezintă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima politicile și măsurile care au ca scop eliminarea sărăciei energetice, dacă aceasta există, inclusiv măsurile de politică socială și alte programe naționale pertinente. |
| --- | --- |

(d)

evaluează numărul gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, ținând seama de serviciile energetice interne de care este nevoie pentru a garanta un nivel de trai minim în contextul național respectiv, politicile sociale și alte politici pertinente existente, precum și îndrumarea orientativă a Comisiei privind indicatorii pertinenți pentru sărăcia energetică.

În cazul în care un stat membru constată, în temeiul literei (d) de la primul paragraf, că are un număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcie energetică, pe baza evaluării sale a datelor ce pot fi verificate, acesta include în planul său un obiectiv orientativ național pentru reducerea sărăciei energetice. Statele membre în cauză prezintă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima politicile și măsurile care au ca scop eliminarea sărăciei energetice, dacă aceasta există, inclusiv măsurile de politică socială și alte programe naționale pertinente.

(4)   Fiecare stat membru pune la dispoziția publicului planul său național integrat privind energia și clima prezentat Comisiei în temeiul prezentului articol.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43, pentru a modifica partea 1 secțiunea A punctele 2.1.1 și 3.1.1 din anexa I și secțiunea B punctele 4.1 și 4.2.1, precum și partea 2 punctul 3 din anexa I, în vederea adaptării lor la modificările aduse cadrului de politici al Uniunii privind clima și energia, care sunt legate în mod direct și specific de contribuțiile Uniunii în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris.

Articolul 4

Obiectivele și contribuțiile naționale pentru cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice

Fiecare stat membru stabilește, în planul său național integrat privind energia și clima, următoarele obiective și contribuții principale, astfel cum sunt specificate în secțiunea A punctul 2 din anexa I:

| (a) | referitor la dimensiunea „decarbonizare”:






  1. | referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii:






  (i) | obiectivul național obligatoriu al statului membru privind emisiile de gaze cu efect de seră și limitele anuale naționale obligatorii în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

referitor la dimensiunea „decarbonizare”:

1.

referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii:

(i)

obiectivul național obligatoriu al statului membru privind emisiile de gaze cu efect de seră și limitele anuale naționale obligatorii în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842;

| (ii) | angajamentele statului membru în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

(ii)

angajamentele statului membru în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841;

| (iii) | dacă este cazul, realizarea obiectivelor uniunii energetice și a angajamentelor pe termen lung ale Uniunii privind reducerea gazelor cu efect de seră, în conformitate cu Acordul de la Paris, alte obiective, inclusiv obiective sectoriale și obiective de adaptare; |
| --- | --- |

(iii)

dacă este cazul, realizarea obiectivelor uniunii energetice și a angajamentelor pe termen lung ale Uniunii privind reducerea gazelor cu efect de seră, în conformitate cu Acordul de la Paris, alte obiective, inclusiv obiective sectoriale și obiective de adaptare;

| 2. | referitor la energia din surse regenerabile:
  în vederea realizării obiectivului obligatoriu al Uniunii de cel puțin 32 % de energie din surse regenerabile în 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, o contribuție la acest obiectiv în ceea ce privește ponderea ce revine statului membru a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030, cu o traiectorie orientativă pentru această contribuție începând din anul 2021. Până în 2022, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 18 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2025, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 43 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2027, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 65 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030.
  Până în 2030, traiectoria orientativă ajunge cel puțin la nivelul contribuției planificate a statului membru. Dacă un stat membru estimează că își va depăși obiectivul național obligatoriu pentru 2020, traiectoria sa orientativă poate începe la nivelul prevăzut a fi atins. Traiectoriile orientative ale statelor membre constituie împreună punctele de referință ale Uniunii în 2022, în 2025 și în 2027 și obiectivul obligatoriu al Uniunii de cel puțin 32 % de energie din surse regenerabile în 2030. Pe lângă contribuția sa la obiectivul Uniunii și traiectoria sa orientativă în sensul prezentului regulament, un stat membru poate să indice niveluri mai ambițioase în cadrul politicilor naționale; |
| --- | --- |

2.

referitor la energia din surse regenerabile:

în vederea realizării obiectivului obligatoriu al Uniunii de cel puțin 32 % de energie din surse regenerabile în 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, o contribuție la acest obiectiv în ceea ce privește ponderea ce revine statului membru a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030, cu o traiectorie orientativă pentru această contribuție începând din anul 2021. Până în 2022, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 18 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2025, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 43 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2027, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 65 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030.

Până în 2030, traiectoria orientativă ajunge cel puțin la nivelul contribuției planificate a statului membru. Dacă un stat membru estimează că își va depăși obiectivul național obligatoriu pentru 2020, traiectoria sa orientativă poate începe la nivelul prevăzut a fi atins. Traiectoriile orientative ale statelor membre constituie împreună punctele de referință ale Uniunii în 2022, în 2025 și în 2027 și obiectivul obligatoriu al Uniunii de cel puțin 32 % de energie din surse regenerabile în 2030. Pe lângă contribuția sa la obiectivul Uniunii și traiectoria sa orientativă în sensul prezentului regulament, un stat membru poate să indice niveluri mai ambițioase în cadrul politicilor naționale;

| (b) | referitor la dimensiunea „eficiență energetică”:






  1. | contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind eficiența energetică de cel puțin 32,5 % în 2030, astfel cum se menționează la articolul 1 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (5) din Directiva 2012/27/UE, bazată fie pe consumul de energie primară sau finală, fie pe economiile de energie primară sau finală, fie pe intensitatea energetică.
  Statele membre își exprimă contribuția ca nivel absolut al consumului de energie primară și al consumului de energie finală în 2020 și ca nivel absolut al consumului de energie primară și al consumului de energie finală în 2030, cu o traiectorie orientativă pentru contribuția respectivă începând din 2021. Ele explică metodologia pe care au utilizat-o și factorii de conversie folosiți; |
| --- | --- | --- |

(b)

referitor la dimensiunea „eficiență energetică”:

1.

contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind eficiența energetică de cel puțin 32,5 % în 2030, astfel cum se menționează la articolul 1 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (5) din Directiva 2012/27/UE, bazată fie pe consumul de energie primară sau finală, fie pe economiile de energie primară sau finală, fie pe intensitatea energetică.

Statele membre își exprimă contribuția ca nivel absolut al consumului de energie primară și al consumului de energie finală în 2020 și ca nivel absolut al consumului de energie primară și al consumului de energie finală în 2030, cu o traiectorie orientativă pentru contribuția respectivă începând din 2021. Ele explică metodologia pe care au utilizat-o și factorii de conversie folosiți;

| 2. | cantitatea cumulată de economii de energie la nivelul utilizării finale care trebuie realizate în perioada 2021-2030 în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b), privind obligațiile de economisire a energiei, din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

2.

cantitatea cumulată de economii de energie la nivelul utilizării finale care trebuie realizate în perioada 2021-2030 în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b), privind obligațiile de economisire a energiei, din Directiva 2012/27/UE;

| 3. | etapele orientative ale strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, foaia de parcurs cu indicatori ai progresului măsurabili, stabiliți la nivel intern, o estimare bazată pe dovezi a economiilor de energie preconizate și a altor beneficii și contribuțiile la obiectivele Uniunii în materie de eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

3.

etapele orientative ale strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, foaia de parcurs cu indicatori ai progresului măsurabili, stabiliți la nivel intern, o estimare bazată pe dovezi a economiilor de energie preconizate și a altor beneficii și contribuțiile la obiectivele Uniunii în materie de eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE;

| 4. | suprafața totală care urmează să fie renovată sau economiile de energie anuale echivalente care trebuie realizate în perioada 2021-2030 în temeiul articolului 5 din Directiva 2012/27/UE referitor la rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice; |
| --- | --- |

4.

suprafața totală care urmează să fie renovată sau economiile de energie anuale echivalente care trebuie realizate în perioada 2021-2030 în temeiul articolului 5 din Directiva 2012/27/UE referitor la rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice;

| (c) | referitor la dimensiunea „securitate energetică”:






  1. | obiectivele naționale în ceea ce privește:






  — | sporirea gradului de diversitate a surselor de energie și a aprovizionării cu energie din țări terțe, care ar putea avea ca scop reducerea dependenței de importurile de energie; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

referitor la dimensiunea „securitate energetică”:

1.

obiectivele naționale în ceea ce privește:

—

sporirea gradului de diversitate a surselor de energie și a aprovizionării cu energie din țări terțe, care ar putea avea ca scop reducerea dependenței de importurile de energie;

| — | creșterea flexibilității sistemului energetic național; și |
| --- | --- |

—

creșterea flexibilității sistemului energetic național; și

| — | gestionarea diminuării sau a întreruperii aprovizionării cu o sursă de energie, pentru a îmbunătăți capacitatea de rezistență a sistemelor energetice regionale și naționale, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele; |
| --- | --- |

—

gestionarea diminuării sau a întreruperii aprovizionării cu o sursă de energie, pentru a îmbunătăți capacitatea de rezistență a sistemelor energetice regionale și naționale, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele;

| (d) | referitor la dimensiunea „piața internă a energiei”:






  1. | nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor electrice de cel puțin 15 % pentru 2030, cu o strategie în care nivelul începând din 2021 este stabilit în strânsă cooperare cu statele membre afectate, ținând seama de obiectivul de 10 % privind interconectarea prevăzut pentru 2020 și de indicatorii gradului de urgență al măsurilor necesare pe baza diferențelor de preț de pe piața angro, a capacității nominale de transport a interconexiunilor în raport cu vârful de sarcină și a puterii instalate de producere din surse regenerabile, astfel cum se prevede în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.1 din anexa I. Fiecare interconexiune nouă face obiectul unei analize cost-beneficiu din punct de vedere socioeconomic și de mediu și este implementată numai în cazul în care beneficiile potențiale sunt mai mari decât costurile; |
| --- | --- | --- |

(d)

referitor la dimensiunea „piața internă a energiei”:

1.

nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor electrice de cel puțin 15 % pentru 2030, cu o strategie în care nivelul începând din 2021 este stabilit în strânsă cooperare cu statele membre afectate, ținând seama de obiectivul de 10 % privind interconectarea prevăzut pentru 2020 și de indicatorii gradului de urgență al măsurilor necesare pe baza diferențelor de preț de pe piața angro, a capacității nominale de transport a interconexiunilor în raport cu vârful de sarcină și a puterii instalate de producere din surse regenerabile, astfel cum se prevede în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.1 din anexa I. Fiecare interconexiune nouă face obiectul unei analize cost-beneficiu din punct de vedere socioeconomic și de mediu și este implementată numai în cazul în care beneficiile potențiale sunt mai mari decât costurile;

| 2. | proiectele esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului și, dacă este cazul, proiectele de modernizare, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice; |
| --- | --- |

2.

proiectele esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului și, dacă este cazul, proiectele de modernizare, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice;

| 3. | obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum: creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, în special prin politici și măsuri legate de stabilirea prețului pe baza condițiilor de piață, cu respectarea legislației aplicabile; integrarea și cuplarea piețelor, cu scopul de a spori capacitatea comercializabilă a interconexiunilor existente, rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare și semnalele de preț în timp real, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele, precum și alte obiective naționale legate de piața internă a energiei, astfel cum se prevede în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.3 din anexa I; |
| --- | --- |

3.

obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum: creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, în special prin politici și măsuri legate de stabilirea prețului pe baza condițiilor de piață, cu respectarea legislației aplicabile; integrarea și cuplarea piețelor, cu scopul de a spori capacitatea comercializabilă a interconexiunilor existente, rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare și semnalele de preț în timp real, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele, precum și alte obiective naționale legate de piața internă a energiei, astfel cum se prevede în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.3 din anexa I;

| (e) | referitor la dimensiunea „cercetare, inovare și competitivitate”:






  1. | obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind inovarea și cercetarea publică și, dacă sunt disponibile date, inovarea și cercetarea privată legată de uniunea energetică, inclusiv, dacă este cazul, un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele; reflectarea priorităților strategiei pentru uniunea energetică și, după caz, ale Planului SET. La stabilirea obiectivelor și a contribuțiilor sale, statul membru poate să se bazeze pe strategiile sau planurile naționale existente care sunt compatibile cu legislația Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(e)

referitor la dimensiunea „cercetare, inovare și competitivitate”:

1.

obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind inovarea și cercetarea publică și, dacă sunt disponibile date, inovarea și cercetarea privată legată de uniunea energetică, inclusiv, dacă este cazul, un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele; reflectarea priorităților strategiei pentru uniunea energetică și, după caz, ale Planului SET. La stabilirea obiectivelor și a contribuțiilor sale, statul membru poate să se bazeze pe strategiile sau planurile naționale existente care sunt compatibile cu legislația Uniunii;

| 2. | dacă sunt disponibile, obiectivele naționale pentru 2050 referitoare la promovarea tehnologiilor pentru energie nepoluantă. |
| --- | --- |

2.

dacă sunt disponibile, obiectivele naționale pentru 2050 referitoare la promovarea tehnologiilor pentru energie nepoluantă.

Articolul 5

Procesul de stabilire a contribuțiilor statelor membre în domeniul energiei regenerabile

(1)   La stabilirea contribuției privind propria pondere a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030 și în ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (a) punctul 2, fiecare stat membru ia în considerare toate următoarele elemente:

| (a) | măsurile prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

măsurile prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001;

| (b) | măsurile adoptate în vederea realizării obiectivului în materie de eficiență energetică adoptat în temeiul Directivei 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(b)

măsurile adoptate în vederea realizării obiectivului în materie de eficiență energetică adoptat în temeiul Directivei 2012/27/UE;

| (c) | orice altă măsură existentă de promovare a energiei din surse regenerabile în cadrul statului membru și, dacă este cazul, la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

orice altă măsură existentă de promovare a energiei din surse regenerabile în cadrul statului membru și, dacă este cazul, la nivelul Uniunii;

| (d) | obiectivul național obligatoriu pentru 2020 privind energia din surse regenerabile în consumul final brut de energie, prevăzut în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(d)

obiectivul național obligatoriu pentru 2020 privind energia din surse regenerabile în consumul final brut de energie, prevăzut în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001;

| (e) | toate circumstanțele relevante care afectează utilizarea surselor regenerabile de energie, cum ar fi:






  (i) | distribuția echitabilă a instalațiilor în întreaga Uniune; |
| --- | --- | --- |

(e)

toate circumstanțele relevante care afectează utilizarea surselor regenerabile de energie, cum ar fi:

(i)

distribuția echitabilă a instalațiilor în întreaga Uniune;

| (ii) | condițiile economice și potențialul economic, inclusiv PIB-ul pe cap de locuitor; |
| --- | --- |

(ii)

condițiile economice și potențialul economic, inclusiv PIB-ul pe cap de locuitor;

| (iii) | potențialul instalării rentabile a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

(iii)

potențialul instalării rentabile a surselor regenerabile de energie;

| (iv) | constrângerile geografice, de mediu și naturale, inclusiv cele din zonele și regiunile care nu sunt interconectate; |
| --- | --- |

(iv)

constrângerile geografice, de mediu și naturale, inclusiv cele din zonele și regiunile care nu sunt interconectate;

| (v) | nivelul de interconectare a rețelelor electrice între statele membre; |
| --- | --- |

(v)

nivelul de interconectare a rețelelor electrice între statele membre;

| (vi) | alte împrejurări pertinente, în special eforturile timpurii. |
| --- | --- |

(vi)

alte împrejurări pertinente, în special eforturile timpurii.

În ceea ce privește litera (e) de la primul paragraf, fiecare stat membru indică în planul său național integrat privind energia și clima circumstanțele care afectează utilizarea surselor regenerabile de energie de care a ținut cont.

(2)   Statele membre asigură în mod colectiv faptul că suma contribuțiilor lor se ridică cel puțin la ponderea de 32 % de energie din surse regenerabile în consumul final brut de energie la nivelul Uniunii până în 2030.

Articolul 6

Procesul de stabilire a contribuțiilor statelor membre în domeniul eficienței energetice

(1)   La stabilirea contribuției orientative privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030 și pentru ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (b) punctul 1, fiecare stat membru ține seama de faptul că, în conformitate cu articolul 3 din Directiva 2012/27/UE, consumul de energie al Uniunii pentru 2020 trebuie să fie de maximum 1 483 Mtep de energie primară sau de maximum 1 086 Mtep de energie finală și că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 273 Mtep de energie primară și/sau de maximum 956 Mtep de energie finală.

În plus, fiecare stat membru ține seama de:

| (a) | măsurile prevăzute de Directiva (UE) 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(a)

măsurile prevăzute de Directiva (UE) 2012/27/UE;

| (b) | alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statului membru și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statului membru și la nivelul Uniunii.

(2)   La stabilirea contribuției menționate la alineatul (1), fiecare stat membru poate ține seama de circumstanțele interne care afectează consumul de energie primară și finală, precum:

| (a) | potențialul rămas de economisire rentabilă a energiei; |
| --- | --- |

(a)

potențialul rămas de economisire rentabilă a energiei;

| (b) | evoluția și previziunea produsului intern brut; |
| --- | --- |

(b)

evoluția și previziunea produsului intern brut;

| (c) | schimbările înregistrate la nivelul importurilor și exporturilor de energie; |
| --- | --- |

(c)

schimbările înregistrate la nivelul importurilor și exporturilor de energie;

| (d) | schimbarea mixului energetic și dezvoltarea captării și stocării dioxidului de carbon; și |
| --- | --- |

(d)

schimbarea mixului energetic și dezvoltarea captării și stocării dioxidului de carbon; și

| (e) | acțiuni timpurii. |
| --- | --- |

(e)

acțiuni timpurii.

În legătură cu primul paragraf, fiecare stat membru indică în planul său național integrat privind energia și clima care sunt circumstanțele pertinente care afectează consumul de energie primară și finală dacă de care a ținut seama, după caz.

Articolul 7

Politicile și măsurile naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice

În propriile planuri naționale integrate privind energia și clima, statele membre descriu, în conformitate cu anexa I, principalele politici și măsuri existente și planificate pentru a realiza în special obiectivele stabilite în planurile naționale, inclusiv, dacă este cazul, măsuri referitoare la cooperarea regională și finanțarea adecvată la nivel național și regional, inclusiv mobilizarea programelor și instrumentelor Uniunii.

Statele membre realizează o prezentare generală a investițiilor necesare pentru realizarea obiectivelor și contribuțiilor incluse în planurile naționale, precum și o evaluare generală a surselor pentru aceste investiții.

Articolul 8

Baza analitică a planurilor naționale integrate privind energia și clima

(1)   Statele membre descriu, în conformitate cu structura și formatul specificate în anexa I, situația actuală pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv a sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră, la momentul prezentării planului național integrat privind energia și clima sau pe baza celor mai recente informații disponibile. De asemenea, statele membre stabilesc și descriu prognozele pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, cel puțin pentru durata planului respectiv, care sunt preconizate să rezulte din politicile și măsurile existente. Statele membre depun eforturi pentru a descrie perspective suplimentare pe termen mai lung pentru cele cinci dimensiuni, dincolo de durata planului național integrat privind energia și clima, după caz și în măsura posibilului.

(2)   În cadrul propriilor planuri naționale integrate privind energia și clima, statele membre își descriu evaluarea la nivel național și, dacă este cazul, regional privind:

| (a) | impactul asupra evoluției sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră pentru durata planului și pentru o durată de zece ani care urmează ultimului an vizat de plan, în contextul politicilor și măsurilor sau al grupurilor de măsuri planificate, inclusiv o comparație cu prognozele bazate pe politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

impactul asupra evoluției sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră pentru durata planului și pentru o durată de zece ani care urmează ultimului an vizat de plan, în contextul politicilor și măsurilor sau al grupurilor de măsuri planificate, inclusiv o comparație cu prognozele bazate pe politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente menționate la alineatul (1);

| (b) | impactul la nivel macroeconomic și, în măsura în care este posibil, la nivelul sănătății, social, precum și asupra mediului și a competențelor, al politicilor și măsurilor sau al grupurilor de măsuri planificate menționate la articolul 7 și specificate mai detaliat în anexa I, pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în anul 2030, inclusiv o comparație cu prognozele bazate pe politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente menționate la alineatul (1) din prezentul articol. Metodologia utilizată pentru a evalua acest impact se publică; |
| --- | --- |

(b)

impactul la nivel macroeconomic și, în măsura în care este posibil, la nivelul sănătății, social, precum și asupra mediului și a competențelor, al politicilor și măsurilor sau al grupurilor de măsuri planificate menționate la articolul 7 și specificate mai detaliat în anexa I, pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în anul 2030, inclusiv o comparație cu prognozele bazate pe politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente menționate la alineatul (1) din prezentul articol. Metodologia utilizată pentru a evalua acest impact se publică;

| (c) | interacțiunile dintre politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente și cele planificate din cadrul unei dimensiuni de politică și dintre politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente și cele planificate din cadrul unor dimensiuni diferite, pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în anul 2030. Prognozele referitoare la siguranța alimentării cu energie, la infrastructură și la integrarea pieței se corelează cu scenarii robuste în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

(c)

interacțiunile dintre politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente și cele planificate din cadrul unei dimensiuni de politică și dintre politicile și măsurile sau grupurile de măsuri existente și cele planificate din cadrul unor dimensiuni diferite, pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în anul 2030. Prognozele referitoare la siguranța alimentării cu energie, la infrastructură și la integrarea pieței se corelează cu scenarii robuste în materie de eficiență energetică;

| (d) | modul în care politicile și măsurile existente și cele planificate vor atrage investițiile necesare pentru punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

(d)

modul în care politicile și măsurile existente și cele planificate vor atrage investițiile necesare pentru punerea lor în aplicare.

(3)   Statele membre pun la dispoziția publicului informații complete privind ipotezele, parametrii și metodologiile utilizate pentru scenariile și prognozele finale, luând în considerare restricțiile de ordin statistic, datele sensibile din punct de vedere comercial și respectarea normelor privind protecția datelor.

Articolul 9

Proiectele de planuri naționale integrate privind energia și clima

(1)   Până la 31 decembrie 2018 și apoi până la 1 ianuarie 2028 și, ulterior, la fiecare zece ani, fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei un proiect al planului național integrat privind energia și clima în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) și cu anexa I.

(2)   Comisia evaluează proiectele de planuri naționale integrate privind energia și clima și poate formula recomandări specifice adresate fiecărui stat membru în conformitate cu articolul 34, cu cel puțin șase luni înainte de termenul pentru prezentarea respectivelor planuri naționale integrate privind energia și clima. Aceste recomandări pot viza în special:

| (a) | nivelul de ambiție al obiectivelor și contribuțiilor în vederea realizării în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice, în special a obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru pentru 2030 potrivit articolului 4 litera (d), ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele relevante care afectează utilizarea surselor regenerabile de energie și consumul de energie, astfel cum sunt indicate de statul membru în cauză în proiectul de plan național integrat privind energia și clima și de indicatorii gradului de urgență a măsurilor de asigurare a interconectivității prevăzuți în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.1 din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

nivelul de ambiție al obiectivelor și contribuțiilor în vederea realizării în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice, în special a obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru pentru 2030 potrivit articolului 4 litera (d), ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele relevante care afectează utilizarea surselor regenerabile de energie și consumul de energie, astfel cum sunt indicate de statul membru în cauză în proiectul de plan național integrat privind energia și clima și de indicatorii gradului de urgență a măsurilor de asigurare a interconectivității prevăzuți în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.1 din anexa I;

| (b) | politicile și măsurile legate de obiectivele la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; |
| --- | --- |

(b)

politicile și măsurile legate de obiectivele la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră;

| (c) | orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesară în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; |
| --- | --- |

(c)

orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesară în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima;

| (d) | consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(d)

consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

(3)   Fiecare stat membru acordă atenția corespunzătoare tuturor recomandărilor din partea Comisiei în planul său național integrat privind energia și clima. Dacă statul membru în cauză nu dă curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta prezintă o justificare, pe care o face publică.

(4)   În contextul consultărilor publice menționate la articolul 10, fiecare stat membru pune la dispoziția publicului proiectul său de plan național integrat privind energia și clima.

Articolul 10

Consultarea publică

Fără a aduce atingere niciunei alte cerințe legislative a Uniunii, fiecare stat membru se asigură că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa la elaborarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima (în ceea ce privește planurile pentru perioada 2021-2030, la elaborarea planului final cu mult înainte de adoptarea acestuia), precum și la elaborarea strategiilor pe termen lung menționate la articolul 15. Fiecare stat membru anexează la aceste documente prezentate Comisiei un rezumat al opiniilor publicului sau al opiniilor provizorii. În măsura în care se aplică Directiva 2001/42/CE, consultările efectuate în privința proiectului în conformitate cu directiva în cauză sunt considerate a îndeplini obligațiile de consultare a publicului prevăzute de prezentul regulament.

Fiecare stat membru se asigură că publicul este informat. Fiecare stat membru stabilește termene rezonabile prin care acordă publicului timp suficient pentru a se informa, a participa și a-și exprima opiniile.

La punerea în aplicare a prezentului articol, fiecare stat membru reduce complexitatea administrativă.

Articolul 11

Dialogul pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei

Statele membre înființează un dialog pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei, în conformitate cu normele interne, în cadrul căruia autoritățile locale, organizațiile societății civile, comunitatea de afaceri, investitorii și alte părți interesate vizate, precum și publicul larg pot participa activ și discuta diferitele scenarii preconizate pentru politicile privind energia și clima, inclusiv pentru cele pe termen lung, și să analizeze progresele realizate, cu excepția cazului în care au deja o structură care îndeplinește această funcție. În cadrul acestui dialog pot fi discutate planurile naționale integrate privind energia și clima.

Articolul 12

Cooperarea regională

(1)   Statele membre cooperează între ele, ținând seama de toate formele de cooperare regională existente și potențiale, pentru a realiza în mod eficace obiectivele și contribuțiile stabilite în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima.

(2)   Cu mult înainte de a prezenta Comisiei proiectul de plan național integrat privind energia și clima în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) (în ceea ce privește planurile pentru perioada 2021-2030, la elaborarea planului final, cu mult înainte de adoptarea acestuia), fiecare stat membru identifică posibilitățile de cooperare regională și consultă statele membre învecinate, inclusiv în cadrul forurilor de cooperare regională. Dacă statul membru care elaborează planul consideră că este cazul, respectivul stat membru poate consulta alte state membre sau țări terțe care și-au exprimat interesul. Statele membre insulare fără interconexiuni de rețele electrice cu alte state membre desfășoară astfel de consultări cu statele membre învecinate cu care au frontiere maritime. Statelor membre consultate ar trebui să li se acorde un termen rezonabil în care să reacționeze. În cadrul propriului proiect de plan național integrat privind energia și clima (în ceea ce privește planurile pentru perioada 2021-2030, în cadrul planului final privind energia și clima), fiecare stat membru prezintă cel puțin rezultatele provizorii ale acestor consultări regionale, inclusiv, dacă este cazul, modul în care au fost luate în considerare observațiile statelor membre sau ale țărilor terțe consultate.

(3)   Statele membre pot să elaboreze în comun unele părți ale planurilor naționale integrate privind energia și clima și ale rapoartelor intermediare, inclusiv în cadrul forurilor de cooperare regională. În acest caz, rezultatul obținut înlocuiește părțile respective din planurile naționale integrate privind energia și clima ale acestora și din rapoartele lor intermediare. La cererea a două sau mai multe state membre, Comisia facilitează acest exercițiu.

(4)   Pentru a facilita integrarea pieței și elaborarea de politici și măsuri rentabile, în perioada dintre termenul-limită pentru prezentarea proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima și termenul-limită pentru prezentarea planurilor finale, statele membre prezintă părțile relevante ale planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în cadrul forurilor corespunzătoare de cooperare regională, în vederea finalizării acestora. Dacă este necesar, Comisia facilitează această cooperare și consultare între statele membre, iar dacă identifică posibilități pentru extinderea cooperării regionale, poate să le ofere statelor membre orientări în vederea facilitării procesului de cooperare și consultare efectivă.

(5)   În propriile planuri naționale finale integrate privind energia și clima, statele membre iau în considerare observațiile primite de la alte state membre în temeiul alineatelor (2) și (3) și explică în planurile respective modul în care au fost luate în considerare observațiile respective.

(6)   În scopurile menționate la alineatul (1), statele membre continuă să coopereze la nivel regional și, dacă este cazul, în cadrul forurilor de cooperare regională, pentru punerea în aplicare a politicilor și măsurilor relevante aferente planurilor lor naționale integrate privind energia și clima.

(7)   Statele membre pot să aibă în vedere, de asemenea, cooperarea cu semnatarii Tratatului de instituire a Comunității Energiei și cu țările terțe care fac parte din Spațiul Economic European.

(8)   În măsura în care sunt aplicabile dispozițiile Directivei 2001/42/CE, se consideră că consultarea transfrontalieră întreprinsă în legătură cu proiectul în conformitate cu articolul 7 din respectiva directivă satisface obligațiile privind cooperarea regională în temeiul prezentului regulament, cu condiția să fie îndeplinite cerințele din prezentul articol.

Articolul 13

Evaluarea planurilor naționale integrate privind energia și clima

Pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima și a actualizărilor acestora notificate în temeiul articolelor 3 și 14, Comisia evaluează, în special, dacă:

| (a) | obiectivele și contribuțiile sunt suficiente pentru realizarea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special pentru prima perioadă de zece ani, a obiectivelor cadrului de politici al Uniunii privind clima și energia pentru 2030; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele și contribuțiile sunt suficiente pentru realizarea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special pentru prima perioadă de zece ani, a obiectivelor cadrului de politici al Uniunii privind clima și energia pentru 2030;

| (b) | planurile respectă cerințele de la articolele 3-12, iar statele membre au ținut seama în mod corespunzător de recomandările Comisiei emise în temeiul articolului 34. |
| --- | --- |

(b)

planurile respectă cerințele de la articolele 3-12, iar statele membre au ținut seama în mod corespunzător de recomandările Comisiei emise în temeiul articolului 34.

Articolul 14

Actualizarea planului național integrat privind energia și clima

(1)   Până la 30 iunie 2023 și apoi până la 1 ianuarie 2033 și, ulterior, la fiecare 10 ani, fiecare stat membru prezintă Comisiei un proiect de actualizare a planului național integrat privind energia și clima care a fost notificat cel mai recent sau prezintă Comisiei motivele pentru care nu este necesară actualizarea planului.

(2)   Până la 30 iunie 2024 și apoi până la 1 ianuarie 2034 și, ulterior, la fiecare 10 ani, fiecare stat membru prezintă Comisiei o actualizare a planului său național integrat privind energia și clima care a fost notificat cel mai recent, cu excepția cazului în care au prezentat motivele pentru care nu este necesară actualizarea planului, în conformitate cu alineatul (1).

(3)   În actualizarea menționată la alineatul (2), fiecare stat membru își modifică obiectivul național sau contribuția națională referitoare la oricare dintre obiectivele cuantificate sau contribuțiile cuantificate ale Uniunii prevăzute la articolul 4 litera (a) punctul 1, pentru a reflecta un nivel de ambiție mai mare în comparație cu cel stabilit în planul său național integrat privind energia și clima care a fost notificat cel mai recent. În actualizarea menționată la alineatul (2), fiecare stat membru își modifică obiectivul național sau contribuția națională referitoare la oricare dintre obiectivele cuantificate sau contribuțiile cuantificate ale Uniunii prevăzute la articolul 4 litera (a) punctul 2 și la articolul 4 litera (b), pentru a reflecta un nivel de ambiție mai mare sau egal cu cel stabilit în planul său național integrat privind energia și clima care a fost notificat cel mai recent.

(4)   Statele membre depun eforturi pentru a atenua, în planul lor actualizat național integrat privind energia și clima, orice impact negativ asupra mediului care este constatat în cadrul raportării integrate în efectuate temeiul articolelor 17-25.

(5)   În actualizările sale menționate la alineatul (2), statele membre țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european, precum și de obligațiile ce decurg din Acordul de la Paris.

(6)   Procedurile stabilite la articolul 9 alineatul (2) și la articolele 10 și 12 se aplică elaborării și evaluării planurilor actualizate naționale integrate privind energia și clima.

(7)   Prezentul articol nu aduce atingere dreptului statelor membre de a-și modifica și de a-și adapta în orice moment politicile naționale prezentate sau menționate în planurile lor naționale integrate privind energia și clima, cu condiția ca astfel de modificări și adaptări să fie incluse în raportul național intermediar integrat privind energia și clima.

CAPITOLUL 3

Strategii pe termen lung

Articolul 15

Strategii pe termen lung

(1)   Până la 1 ianuarie 2020 și apoi până la 1 ianuarie 2029 și, ulterior, la fiecare zece ani, fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei strategia sa pe termen lung, cu o perspectivă de cel puțin 30 de ani. Dacă este necesar, statele membre trebuie să-și actualizeze strategiile respective la fiecare cinci ani.

(2)   În vederea realizării obiectivelor globale privind clima menționate la alineatul (3), Comisia adoptă până la 1 aprilie 2019 o propunere de strategie a Uniunii pe termen lung pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în conformitate cu Acordul de la Paris, ținând seama de proiectele de planuri naționale integrate ale statelor membre privind energia și clima. Strategia pe termen lung menționată la prezentul alineat conține o analiză ce vizează cel puțin:

| (a) | diverse scenarii privind contribuția Uniunii la obiectivele prezentate la alineatul (3), inclusiv un scenariu pentru realizarea în cadrul Uniunii, până în 2050, a nivelului zero în ceea ce privește emisiile nete de gaze cu efect de seră și, ulterior, a unui nivel negativ de emisii; |
| --- | --- |

(a)

diverse scenarii privind contribuția Uniunii la obiectivele prezentate la alineatul (3), inclusiv un scenariu pentru realizarea în cadrul Uniunii, până în 2050, a nivelului zero în ceea ce privește emisiile nete de gaze cu efect de seră și, ulterior, a unui nivel negativ de emisii;

| (b) | implicațiile pe care le au scenariile menționate la litera (a) pentru bugetul de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii, pentru a contribui la o dezbatere privind eficiența din punctul de vedere al costurilor, eficacitatea și echitatea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(b)

implicațiile pe care le au scenariile menționate la litera (a) pentru bugetul de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii, pentru a contribui la o dezbatere privind eficiența din punctul de vedere al costurilor, eficacitatea și echitatea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră.

(3)   Strategiile pe termen lung ale statelor membre și cea a Uniunii contribuie la:

| (a) | îndeplinirea angajamentelor Uniunii și ale statelor membre, asumate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, de a reduce emisiile antropice de gaze cu efect de seră, de a spori absorbțiile de către absorbanți și de a promova sporirea cantității de dioxid de carbon sechestrat; |
| --- | --- |

(a)

îndeplinirea angajamentelor Uniunii și ale statelor membre, asumate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, de a reduce emisiile antropice de gaze cu efect de seră, de a spori absorbțiile de către absorbanți și de a promova sporirea cantității de dioxid de carbon sechestrat;

| (b) | îndeplinirea obiectivului din cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale; |
| --- | --- |

(b)

îndeplinirea obiectivului din cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale;

| (c) | realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul Uniunii, în contextul reducerilor necesare potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) de a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor emisiile de gaze cu efect de seră ale Uniunii și de a spori absorbțiile de către absorbanți în vederea atingerii obiectivelor referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, pentru a realiza în cadrul Uniunii cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră și, după caz, pentru a înregistra emisii negative imediat după aceasta; |
| --- | --- |

(c)

realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul Uniunii, în contextul reducerilor necesare potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) de a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor emisiile de gaze cu efect de seră ale Uniunii și de a spori absorbțiile de către absorbanți în vederea atingerii obiectivelor referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, pentru a realiza în cadrul Uniunii cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră și, după caz, pentru a înregistra emisii negative imediat după aceasta;

| (d) | un sistem energetic în cadrul Uniunii foarte eficient în ceea ce privește consumul de energie și bazat în foarte mare măsură pe surse de energie regenerabile. |
| --- | --- |

(d)

un sistem energetic în cadrul Uniunii foarte eficient în ceea ce privește consumul de energie și bazat în foarte mare măsură pe surse de energie regenerabile.

(4)   Strategiile pe termen lung ale statelor membre ar trebui să conțină elementele prevăzute în anexa IV. De asemenea, strategiile pe termen lung ale statelor membre și cea a Uniunii vizează:

| (a) | reducerea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră și sporirea absorbțiilor de către absorbanți; |
| --- | --- |

(a)

reducerea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră și sporirea absorbțiilor de către absorbanți;

| (b) | reducerea emisiilor și sporirea absorbțiilor în sectoare individuale, inclusiv în sectorul energiei electrice, sectorul industriei, sectorul transporturilor, sectorul încălzirii și răcirii și sectorul construcțiilor (rezidențial și terțiar), sectorul agricol, sectorul deșeurilor și sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura); |
| --- | --- |

(b)

reducerea emisiilor și sporirea absorbțiilor în sectoare individuale, inclusiv în sectorul energiei electrice, sectorul industriei, sectorul transporturilor, sectorul încălzirii și răcirii și sectorul construcțiilor (rezidențial și terțiar), sectorul agricol, sectorul deșeurilor și sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura);

| (c) | progresele preconizate în ceea ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră, inclusiv intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră, intensitatea CO2 a produsului intern brut, estimările aferente privind investițiile pe termen lung și strategiile aferente în materie de cercetare, dezvoltare și inovare; |
| --- | --- |

(c)

progresele preconizate în ceea ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră, inclusiv intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră, intensitatea CO2 a produsului intern brut, estimările aferente privind investițiile pe termen lung și strategiile aferente în materie de cercetare, dezvoltare și inovare;

| (d) | în măsura în care este posibil, efectul socioeconomic preconizat al măsurilor de decarbonizare, inclusiv aspectele ce țin de dezvoltarea macroeconomică și socială, riscurile și beneficiile pentru sănătate și protecția mediului; |
| --- | --- |

(d)

în măsura în care este posibil, efectul socioeconomic preconizat al măsurilor de decarbonizare, inclusiv aspectele ce țin de dezvoltarea macroeconomică și socială, riscurile și beneficiile pentru sănătate și protecția mediului;

| (e) | legăturile cu alte obiective, planificări și alte politici, măsuri și investiții pe termen lung la nivel național. |
| --- | --- |

(e)

legăturile cu alte obiective, planificări și alte politici, măsuri și investiții pe termen lung la nivel național.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43, pentru a modifica anexa IV în vederea adaptării acesteia la evoluțiile strategiei pe termen lung a Uniunii sau ale cadrului de politici al Uniunii privind clima și energia, care sunt legate în mod direct și specific de deciziile corespunzătoare adoptate în conformitate cu CCONUSC și, în special, cu Acordul de la Paris.

(6)   Planurile naționale integrate privind energia și clima trebuie să fie consecvente cu strategiile pe termen lung menționate la prezentul articol.

(7)   Statele membre și Comisia informează publicul și pun de îndată la dispoziția publicului strategiile lor respective pe termen lung și orice actualizări ale acestora, inclusiv prin intermediul platformei electronice menționate la articolul 28. Statele membre și Comisia pun la dispoziția publicului datele pertinente legate de rezultatele finale, ținând seama de datele sensibile din punct de vedere comercial și de respectarea normelor privind protecția datelor.

(8)   Comisia sprijină statele membre în elaborarea strategiilor lor pe termen lung prin transmiterea de informații cu privire la stadiul cunoștințelor științifice pertinente și la oportunitățile pentru schimbul de cunoștințe și bune practici, inclusiv, dacă este cazul, oferindu-le statelor membre orientări în etapa de elaborare și punere în practică a strategiilor lor.

(9)   Comisia evaluează dacă strategiile naționale pe termen lung sunt adecvate pentru realizarea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice stabilite la articolul 1 și oferă informații cu privire la orice lacună rămasă la nivel colectiv.

Articolul 16

Plan strategic privind metanul

Dat fiind potențialul ridicat de încălzire globală și durata de viață relativ scurtă în atmosferă a metanului, Comisia analizează implicațiile pentru punerea în practică de politici și măsuri în vederea reducerii impactului pe termen scurt și mediu al emisiilor de metan asupra emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii. Luând în considerare obiectivele economiei circulare, după caz, Comisia analizează opțiunile de politică pentru a aborda rapid problema emisiilor de metan și prezintă un plan strategic al Uniunii privind metanul, ca parte integrantă a strategiei pe termen lung a Uniunii menționate la articolul 15.

CAPITOLUL 4

Raportare

Secțiunea 1

Rapoartele intermediare bienale și măsuri ulterioare acestora

Articolul 17

Rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima

(1)   Fără a aduce atingere articolului 26, până la 15 martie 2023 și, ulterior, la fiecare doi ani, fiecare stat membru raportează Comisiei cu privire la stadiul punerii în aplicare a planului său național integrat privind energia și clima, prin intermediul unui raport național intermediar integrat privind energia și clima care acoperă toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice.

(2)   Raportul național intermediar integrat privind energia și clima include următoarele elemente:

| (a) | informații cu privire la progresele înregistrate în direcția realizării obiectivelor și contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și în direcția finanțării și punerii în aplicare a politicilor și măsurilor necesare pentru realizarea acestora, inclusiv o analiză a investițiilor efective în raport cu ipotezele inițiale privind investițiile; |
| --- | --- |

(a)

informații cu privire la progresele înregistrate în direcția realizării obiectivelor și contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și în direcția finanțării și punerii în aplicare a politicilor și măsurilor necesare pentru realizarea acestora, inclusiv o analiză a investițiilor efective în raport cu ipotezele inițiale privind investițiile;

| (b) | dacă este cazul, informații cu privire la progresele înregistrate în direcția stabilirii dialogului menționat la articolul 11; |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, informații cu privire la progresele înregistrate în direcția stabilirii dialogului menționat la articolul 11;

| (c) | informațiile menționate la articolele 20-25 și, dacă este cazul, actualizările referitoare la politici și la măsuri, în conformitate cu articolele respective; |
| --- | --- |

(c)

informațiile menționate la articolele 20-25 și, dacă este cazul, actualizările referitoare la politici și la măsuri, în conformitate cu articolele respective;

| (d) | informații cu privire la adaptare în conformitate cu articolul 4 litera (a) punctul 1; |
| --- | --- |

(d)

informații cu privire la adaptare în conformitate cu articolul 4 litera (a) punctul 1;

| (e) | în măsura posibilului, cuantificarea impactului politicilor și măsurilor din planul național integrat privind energia și clima în ceea ce privește calitatea aerului și emisiile de poluanți atmosferici. |
| --- | --- |

(e)

în măsura posibilului, cuantificarea impactului politicilor și măsurilor din planul național integrat privind energia și clima în ceea ce privește calitatea aerului și emisiile de poluanți atmosferici.

Uniunea și statele membre prezintă secretariatului CCONUSC rapoarte bienale în conformitate cu Decizia 2/CP.17 a Conferinței părților la CCONUSC, precum și comunicări naționale în conformitate cu articolul 12 din CCONUSC.

(3)   Raportul național intermediar integrat privind energia și clima cuprinde informațiile conținute în rapoartele anuale menționate la articolul 26 alineatul (3) și informațiile cu privire la politicile și măsurile și prognozele referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră incluse în rapoartele menționate la articolul 18.

(4)   Comisia, asistată de Comitetul uniunii energetice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (b), adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, formatul, detaliile tehnice și procedurile pentru informațiile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

(5)   Frecvența și amploarea informațiilor și a actualizărilor menționate la alineatul (2) litera (c) se echilibrează în raport cu necesitatea de a asigura suficientă certitudine pentru investitori.

(6)   În cazul în care Comisia a formulat recomandări în temeiul articolului 32 alineatul (1) sau (2), statul membru în cauză include în raportul său național intermediar integrat privind energia și clima informații privind politicile și măsurile adoptate sau prevăzute a fi adoptate și puse în aplicare pentru a aborda respectivele recomandări. Dacă este cazul, aceste informații cuprind un calendar detaliat de punere în aplicare.

Dacă un stat membru vizat decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta prezintă o justificare.

(7)   Statele membre pun la dispoziția publicului rapoartele transmise Comisiei în temeiul prezentului articol.

Articolul 18

Raportarea integrată cu privire la politicile și măsurile în domeniul gazelor cu efect de seră și cu privire la prognoze

(1)   Până la 15 martie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, statele membre prezintă Comisiei informații cu privire la:

| (a) | propriile politici și măsuri sau grupuri de măsuri naționale, astfel cum se prevede în anexa VI; și |
| --- | --- |

(a)

propriile politici și măsuri sau grupuri de măsuri naționale, astfel cum se prevede în anexa VI; și

| (b) | propriile prognoze naționale referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, defalcate pe gazele sau grupele de gaze (hidrofluorocarburi și perfluorocarburi) enumerate în anexa V partea 2. Prognozele naționale țin seama de toate politicile și măsurile adoptate la nivelul Uniunii și cuprind informațiile stabilite în anexa VII. |
| --- | --- |

(b)

propriile prognoze naționale referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, defalcate pe gazele sau grupele de gaze (hidrofluorocarburi și perfluorocarburi) enumerate în anexa V partea 2. Prognozele naționale țin seama de toate politicile și măsurile adoptate la nivelul Uniunii și cuprind informațiile stabilite în anexa VII.

(2)   Statele membre raportează cu privire la cele mai actuale prognoze disponibile. În cazul în care un stat membru nu prezintă estimări complete aferente prognozelor la fiecare doi ani, până la data de 15 martie, iar Comisia a stabilit că statul membru respectiv nu poate completa lacunele din estimări odată ce acestea sunt identificate prin procedurile de asigurare a calității sau de control al calității ale Comisiei, Comisia poate elabora estimările necesare pentru a compila prognoze la nivelul Uniunii în consultare cu statul membru în cauză.

(3)   În cazul unor modificări substanțiale ale informațiilor raportate în temeiul alineatului (1) pe parcursul primului an al perioadei de raportare, statul membru în cauză comunică aceste modificări Comisiei până la data de 15 martie a anului care urmează raportului anterior.

(4)   Statele membre pun la dispoziția publicului, în format electronic, propriile prognoze naționale în temeiul alineatului (1) și orice evaluare relevantă a costurilor și a efectelor politicilor și măsurilor naționale cu privire la punerea în aplicare a politicilor Uniunii care prezintă relevanță pentru limitarea emisiilor de gaze cu efect de seră, împreună cu orice raport tehnic justificativ relevant. Aceste prognoze și evaluări ar trebui să includă descrieri ale modelelor și ale abordărilor metodologice folosite, definiții și ipotezele aferente.

Articolul 19

Raportarea integrată cu privire la acțiunile naționale de adaptare, la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor în curs de dezvoltare și la veniturile din licitații

(1)   Până la 15 martie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, statele membre raportează Comisiei informații privind planificarea și strategiile naționale proprii de adaptare la schimbările climatice, descriind acțiunile puse în aplicare și planificate pentru a facilita adaptarea la schimbările climatice, inclusiv informațiile specificate în partea 1 din anexa VIII și în conformitate cu cerințele de raportare convenite în cadrul CCONUSC și al Acordului de la Paris.

(2)   Până la 31 iulie 2021 și, ulterior, în fiecare an (anul X), statele membre prezintă Comisiei informații cu privire la utilizarea veniturilor generate de statul membru respectiv prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 10 alineatul (1) și al articolului 3d alineatul (1) sau (2) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informațiile specificate în partea 3 din anexa VIII.

(3)   Până la 30 septembrie 2021 și, ulterior, în fiecare an (anul X), statele membre prezintă Comisiei informații cu privire la sprijinul acordat țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv informațiile specificate în partea 2 din anexa VIII și în conformitate cu cerințele de raportare relevante convenite în cadrul CCONUSC și al Acordului de la Paris.

(4)   Statele membre pun la dispoziția publicului rapoartele prezentate Comisiei în temeiul prezentului articol, cu excepția informațiilor specificate în partea 2 litera (b) din anexa VIII.

(5)   Comisia, asistată de Comitetul privind schimbările climatice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (a), adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, formatul și procedurile de transmitere pentru raportarea informațiilor de către statele membre în temeiul prezentului articol.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

Articolul 20

Raportarea integrată cu privire la energia din surse regenerabile

Statele membre includ în rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima informațiile:

| (a) | cu privire la punerea în aplicare a următoarelor traiectorii și obiective:






  1. | traiectoria națională orientativă privind ponderea globală a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie pentru perioada 2021-2030; |
| --- | --- | --- |

(a)

cu privire la punerea în aplicare a următoarelor traiectorii și obiective:

1.

traiectoria națională orientativă privind ponderea globală a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie pentru perioada 2021-2030;

| 2. | traiectoriile estimate privind ponderea sectorială a energiei din surse regenerabile în consumul de energie finală pentru perioada 2021-2030 în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor; |
| --- | --- |

2.

traiectoriile estimate privind ponderea sectorială a energiei din surse regenerabile în consumul de energie finală pentru perioada 2021-2030 în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor;

| 3. | traiectoriile estimate pentru fiecare tehnologie de obținere a energiei din surse regenerabile pentru a realiza traiectoriile globale și sectoriale pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut preconizat total de energie per tehnologie și per sector în Mtep și puterea totală instalată planificată per tehnologie și per sector în MW; |
| --- | --- |

3.

traiectoriile estimate pentru fiecare tehnologie de obținere a energiei din surse regenerabile pentru a realiza traiectoriile globale și sectoriale pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut preconizat total de energie per tehnologie și per sector în Mtep și puterea totală instalată planificată per tehnologie și per sector în MW;

| 4. | traiectoriile privind cererea de bioenergie, defalcată pe căldură, energie electrică și transporturi, precum și privind oferta de biomasă, pe materii prime și proveniență (făcând distincție între producția internă și importuri); pentru biomasa forestieră, o evaluare a sursei și a impactului acesteia asupra absorbantului LULUCF; |
| --- | --- |

4.

traiectoriile privind cererea de bioenergie, defalcată pe căldură, energie electrică și transporturi, precum și privind oferta de biomasă, pe materii prime și proveniență (făcând distincție între producția internă și importuri); pentru biomasa forestieră, o evaluare a sursei și a impactului acesteia asupra absorbantului LULUCF;

| 5. | dacă este cazul, alte traiectorii și obiective naționale, inclusiv cele sectoriale și pe termen lung (cum ar fi ponderea energiei electrice produse din biomasă fără utilizarea căldurii, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, energia din surse regenerabile produsă de orașe, de comunitățile de energie din surse regenerabile și de autoconsumatorii de energie din surse regenerabile), energia recuperată din nămolul obținut în urma epurării apelor uzate; |
| --- | --- |

5.

dacă este cazul, alte traiectorii și obiective naționale, inclusiv cele sectoriale și pe termen lung (cum ar fi ponderea energiei electrice produse din biomasă fără utilizarea căldurii, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, energia din surse regenerabile produsă de orașe, de comunitățile de energie din surse regenerabile și de autoconsumatorii de energie din surse regenerabile), energia recuperată din nămolul obținut în urma epurării apelor uzate;

| (b) | cu privire la punerea în aplicare a următoarelor politici și măsuri:






  1. | politici și măsuri puse în aplicare, adoptate și planificate pentru realizarea contribuției naționale la obiectivul obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030, indicat la articolul 4 litera (a) punctul 2 din prezentul regulament, inclusiv măsurile specifice pe sector și pe tehnologie, împreună cu o revizuire specifică a punerii în aplicare a măsurilor prevăzute la articolele 23-28 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(b)

cu privire la punerea în aplicare a următoarelor politici și măsuri:

1.

politici și măsuri puse în aplicare, adoptate și planificate pentru realizarea contribuției naționale la obiectivul obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030, indicat la articolul 4 litera (a) punctul 2 din prezentul regulament, inclusiv măsurile specifice pe sector și pe tehnologie, împreună cu o revizuire specifică a punerii în aplicare a măsurilor prevăzute la articolele 23-28 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 2. | dacă sunt disponibile, măsurile specifice de cooperare regională; |
| --- | --- |

2.

dacă sunt disponibile, măsurile specifice de cooperare regională;

| 3. | fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile specifice privind sprijinul financiar, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii, pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor; |
| --- | --- |

3.

fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile specifice privind sprijinul financiar, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii, pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor;

| 4. | dacă este cazul, evaluarea sprijinului pentru energia electrică din surse regenerabile pe care statele membre trebuie să o efectueze în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

4.

dacă este cazul, evaluarea sprijinului pentru energia electrică din surse regenerabile pe care statele membre trebuie să o efectueze în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001;

| 5. | măsurile specifice pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 15-18 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

5.

măsurile specifice pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 15-18 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 6. | dacă este cazul, măsuri specifice pentru a evalua, a asigura transparența și a reduce nevoia de capacitate obligatorie de funcționare („must-run”) care poate duce la reducerea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

6.

dacă este cazul, măsuri specifice pentru a evalua, a asigura transparența și a reduce nevoia de capacitate obligatorie de funcționare („must-run”) care poate duce la reducerea energiei din surse regenerabile;

| 7. | un rezumat al politicilor și măsurilor prevăzute de cadrul favorabil pe care statele membre au obligația de a-l institui în conformitate cu articolul 21 alineatul (6) și cu articolul 22 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru a promova și a facilita dezvoltarea autoconsumului de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

7.

un rezumat al politicilor și măsurilor prevăzute de cadrul favorabil pe care statele membre au obligația de a-l institui în conformitate cu articolul 21 alineatul (6) și cu articolul 22 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru a promova și a facilita dezvoltarea autoconsumului de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile;

| 8. | măsurile care promovează utilizarea energiei din biomasă, în special pentru mobilizarea de noi surse de biomasă, ținând seama de disponibilitatea biomasei, inclusiv a biomasei durabile, precum și măsurile pentru asigurarea durabilității biomasei produse și utilizate; |
| --- | --- |

8.

măsurile care promovează utilizarea energiei din biomasă, în special pentru mobilizarea de noi surse de biomasă, ținând seama de disponibilitatea biomasei, inclusiv a biomasei durabile, precum și măsurile pentru asigurarea durabilității biomasei produse și utilizate;

| 9. | măsurile introduse pentru creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și al transporturilor; |
| --- | --- |

9.

măsurile introduse pentru creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și al transporturilor;

| 10. | politicile și măsurile care facilitează utilizarea contractelor de achiziție de energie electrică; |
| --- | --- |

10.

politicile și măsurile care facilitează utilizarea contractelor de achiziție de energie electrică;

| (c) | stabilite în partea 1 din anexa IX. |
| --- | --- |

(c)

stabilite în partea 1 din anexa IX.

Articolul 21

Raportarea integrată cu privire la eficiența energetică

Statele membre includ în rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima informații:

| (a) | cu privire la punerea în aplicare a următoarelor traiectorii și obiective naționale:






  1. | traiectoria orientativă a consumului anual de energie primară și finală în perioada 2021-2030, drept contribuția națională în materie de economii de energie la realizarea obiectivului Uniunii pentru 2030, inclusiv metodologia aferentă; |
| --- | --- | --- |

(a)

cu privire la punerea în aplicare a următoarelor traiectorii și obiective naționale:

1.

traiectoria orientativă a consumului anual de energie primară și finală în perioada 2021-2030, drept contribuția națională în materie de economii de energie la realizarea obiectivului Uniunii pentru 2030, inclusiv metodologia aferentă;

| 2. | etapele orientative ale strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, și contribuțiile la obiectivele Uniunii în materie de eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

2.

etapele orientative ale strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, și contribuțiile la obiectivele Uniunii în materie de eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE;

| 3. | după caz, o actualizare a altor obiective naționale stabilite în planul național; |
| --- | --- |

3.

după caz, o actualizare a altor obiective naționale stabilite în planul național;

| (b) | cu privire la punerea în aplicare a următoarelor politici și măsuri:






  1. | politicile, măsurile și programele puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a realiza contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030, precum și alte obiective menționate la articolul 6, inclusiv măsurile și instrumentele planificate (inclusiv de natură financiară) pentru a promova performanța energetică a clădirilor, măsurile de utilizare a potențialului de eficiență energetică al infrastructurii pentru gaz și energie electrică, precum și alte măsuri de promovare a eficienței energetice; |
| --- | --- | --- |

(b)

cu privire la punerea în aplicare a următoarelor politici și măsuri:

1.

politicile, măsurile și programele puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a realiza contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030, precum și alte obiective menționate la articolul 6, inclusiv măsurile și instrumentele planificate (inclusiv de natură financiară) pentru a promova performanța energetică a clădirilor, măsurile de utilizare a potențialului de eficiență energetică al infrastructurii pentru gaz și energie electrică, precum și alte măsuri de promovare a eficienței energetice;

| 2. | dacă este cazul, instrumentele bazate pe condițiile de piață care stimulează creșterile de eficiență energetică, inclusiv taxele și certificatele legate de energie, dar fără a se limita la acestea; |
| --- | --- |

2.

dacă este cazul, instrumentele bazate pe condițiile de piață care stimulează creșterile de eficiență energetică, inclusiv taxele și certificatele legate de energie, dar fără a se limita la acestea;

| 3. | schema națională de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile alternative în temeiul articolelor 7a și 7b din Directiva 2012/27/UE și în conformitate cu anexa III la prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.

schema națională de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile alternative în temeiul articolelor 7a și 7b din Directiva 2012/27/UE și în conformitate cu anexa III la prezentul regulament;

| 4. | strategiile de renovare pe termen lung în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

4.

strategiile de renovare pe termen lung în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE;

| 5. | politicile și măsurile de promovarea serviciilor energetice în sectorul public și măsurile de eliminare a barierelor de reglementare și de altă natură care împiedică adoptarea practicii de a încheia contracte de performanță energetică și a altor modele de servicii de eficiență energetică; |
| --- | --- |

5.

politicile și măsurile de promovarea serviciilor energetice în sectorul public și măsurile de eliminare a barierelor de reglementare și de altă natură care împiedică adoptarea practicii de a încheia contracte de performanță energetică și a altor modele de servicii de eficiență energetică;

| 6. | cooperarea regională în domeniul eficienței energetice, dacă este cazul; |
| --- | --- |

6.

cooperarea regională în domeniul eficienței energetice, dacă este cazul;

| 7. | fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniul eficienței energetice la nivel național, dacă este cazul; |
| --- | --- |

7.

fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniul eficienței energetice la nivel național, dacă este cazul;

| (c) | stabilite în partea 2 din anexa IX. |
| --- | --- |

(c)

stabilite în partea 2 din anexa IX.

Articolul 22

Raportarea integrată cu privire la securitatea energetică

Statele membre includ în rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima informații cu privire la punerea în aplicare:

| (a) | a obiectivelor naționale privind diversificarea surselor de energie și a aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

(a)

a obiectivelor naționale privind diversificarea surselor de energie și a aprovizionării cu energie;

| (b) | dacă este cazul, a obiectivelor naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe; |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, a obiectivelor naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe;

| (c) | a obiectivelor naționale privind dezvoltarea capacității de a face față diminuării sau întreruperii aprovizionării cu o sursă de energie, inclusiv gaz și energie electrică; |
| --- | --- |

(c)

a obiectivelor naționale privind dezvoltarea capacității de a face față diminuării sau întreruperii aprovizionării cu o sursă de energie, inclusiv gaz și energie electrică;

| (d) | a obiectivelor naționale privind creșterea flexibilității sistemului energetic național, în special prin utilizarea surselor interne de energie, participarea activă a cererii și stocarea energiei; |
| --- | --- |

(d)

a obiectivelor naționale privind creșterea flexibilității sistemului energetic național, în special prin utilizarea surselor interne de energie, participarea activă a cererii și stocarea energiei;

| (e) | a politicilor și măsurilor puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (a)-(d); |
| --- | --- |

(e)

a politicilor și măsurilor puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (a)-(d);

| (f) | a cooperării regionale în vederea punerii în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (a)-(d); |
| --- | --- |

(f)

a cooperării regionale în vederea punerii în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (a)-(d);

| (g) | fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, a măsurilor de finanțare, inclusiv a sprijinului acordat de Uniune și a utilizării fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(g)

fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, a măsurilor de finanțare, inclusiv a sprijinului acordat de Uniune și a utilizării fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul.

Articolul 23

Raportarea integrată cu privire la piața internă a energiei

(1)   Statele membre includ în rapoartele lor naționale intermediare integrate privind energia și clima informații cu privire la punerea în aplicare a următoarelor obiective și măsuri:

| (a) | nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice la care aspiră statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor electrice pentru 2030 de cel puțin 15 % și indicatorii prevăzuți în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.1 din anexa I, precum și măsurile de punere în aplicare a strategiei pentru atingerea acestui nivel, inclusiv cele legate de acordarea autorizațiilor; |
| --- | --- |

(a)

nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice la care aspiră statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor electrice pentru 2030 de cel puțin 15 % și indicatorii prevăzuți în partea 1 secțiunea A punctul 2.4.1 din anexa I, precum și măsurile de punere în aplicare a strategiei pentru atingerea acestui nivel, inclusiv cele legate de acordarea autorizațiilor;

| (b) | proiectele esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice; |
| --- | --- |

(b)

proiectele esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice;

| (c) | dacă este cazul, principalele proiecte de infrastructură preconizate, în afara proiectelor de interes comun, inclusiv proiectele de infrastructură care implică țări terțe și, în măsura posibilului, o evaluare generală a compatibilității lor cu obiectivele uniunii energetice, precum și contribuția la aceste obiective; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, principalele proiecte de infrastructură preconizate, în afara proiectelor de interes comun, inclusiv proiectele de infrastructură care implică țări terțe și, în măsura posibilului, o evaluare generală a compatibilității lor cu obiectivele uniunii energetice, precum și contribuția la aceste obiective;

| (d) | obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, integrarea și cuplarea piețelor, cu scopul de a spori capacitatea comercializabilă a interconexiunilor existente, rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare, semnalele de preț în timp real; |
| --- | --- |

(d)

obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, integrarea și cuplarea piețelor, cu scopul de a spori capacitatea comercializabilă a interconexiunilor existente, rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare, semnalele de preț în timp real;

| (e) | dacă este cazul, obiectivele și măsurile naționale legate de participarea nediscriminatorie a energiei din surse regenerabile, participare activă a cererii și stocarea, inclusiv prin agregare, pe toate piețele energiei; |
| --- | --- |

(e)

dacă este cazul, obiectivele și măsurile naționale legate de participarea nediscriminatorie a energiei din surse regenerabile, participare activă a cererii și stocarea, inclusiv prin agregare, pe toate piețele energiei;

| (f) | dacă este cazul, obiectivele și măsurile naționale privind asigurarea participării consumatorilor la sistemul energetic și beneficiile obținute de pe urma autogenerării și a noilor tehnologii, inclusiv a contoarelor inteligente; |
| --- | --- |

(f)

dacă este cazul, obiectivele și măsurile naționale privind asigurarea participării consumatorilor la sistemul energetic și beneficiile obținute de pe urma autogenerării și a noilor tehnologii, inclusiv a contoarelor inteligente;

| (g) | măsurile în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului energetic; |
| --- | --- |

(g)

măsurile în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului energetic;

| (h) | politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (a)-(g); |
| --- | --- |

(h)

politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (a)-(g);

| (i) | cooperarea regională în vederea punerii în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (a)-(h); |
| --- | --- |

(i)

cooperarea regională în vederea punerii în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (a)-(h);

| (j) | fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile de finanțare la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniul pieței interne a energiei, inclusiv pentru obiectivul de interconectare a rețelelor electrice, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(j)

fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile de finanțare la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniul pieței interne a energiei, inclusiv pentru obiectivul de interconectare a rețelelor electrice, dacă este cazul;

| (k) | măsurile de sporire a flexibilității sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, inclusiv introducerea cuplării piețelor intrazilnice și a piețelor de echilibrare transfrontaliere. |
| --- | --- |

(k)

măsurile de sporire a flexibilității sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, inclusiv introducerea cuplării piețelor intrazilnice și a piețelor de echilibrare transfrontaliere.

(2)   Informațiile furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1) sunt consecvente cu și, după caz, se bazează pe raportul autorităților naționale de reglementare menționat la articolul 37 alineatul (1) litera (e) din Directiva 2009/72/CE și la articolul 41 alineatul (1) litera (e) din Directiva 2009/73/CE.

Articolul 24

Raportarea integrată cu privire la sărăcia energetică

În cazul în care se aplică articolul 3 alineatul (3) litera (d) al doilea paragraf, statul membru în cauză include în raportul său național intermediar integrat privind energia și clima:

| (a) | informații cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului național orientativ de a reduce numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică; și |
| --- | --- |

(a)

informații cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului național orientativ de a reduce numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică; și

| (b) | informații cantitative privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică și, dacă sunt disponibile, informații privind politicile și măsurile care abordează sărăcia energetică. |
| --- | --- |

(b)

informații cantitative privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică și, dacă sunt disponibile, informații privind politicile și măsurile care abordează sărăcia energetică.

Comisia comunică informațiile transmise de către statele membre în temeiul prezentului articol Observatorului european al sărăciei energetice.

Articolul 25

Raportarea integrată cu privire la cercetare, inovare și competitivitate

Statele membre includ în rapoartele lor naționale intermediare integrate privind energia și clima informații cu privire la punerea în aplicare a următoarelor obiective și măsuri:

| (a) | dacă este cazul, obiectivele și politicile naționale care transpun într-un context național obiectivele și politicile Planului SET; |
| --- | --- |

(a)

dacă este cazul, obiectivele și politicile naționale care transpun într-un context național obiectivele și politicile Planului SET;

| (b) | obiectivele naționale privind cheltuielile publice și, dacă sunt disponibile, cheltuielile private totale pentru cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor energetice curate, precum și pentru acoperirea costurilor tehnologice și îmbunătățirea performanțelor; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele naționale privind cheltuielile publice și, dacă sunt disponibile, cheltuielile private totale pentru cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor energetice curate, precum și pentru acoperirea costurilor tehnologice și îmbunătățirea performanțelor;

| (c) | dacă este cazul, obiectivele naționale, inclusiv obiectivele pe termen lung pentru 2050, privind utilizarea tehnologiilor de decarbonizare a sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și, dacă este cazul, privind infrastructura aferentă de transport, de utilizare și de stocare a dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, obiectivele naționale, inclusiv obiectivele pe termen lung pentru 2050, privind utilizarea tehnologiilor de decarbonizare a sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și, dacă este cazul, privind infrastructura aferentă de transport, de utilizare și de stocare a dioxidului de carbon;

| (d) | obiectivele naționale privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili; |
| --- | --- |

(d)

obiectivele naționale privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili;

| (e) | politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (b) și (c); |
| --- | --- |

(e)

politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (b) și (c);

| (f) | cooperarea cu alte state membre pentru punerea în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (b)-(d), inclusiv coordonarea politicilor și a măsurilor în contextul Planului SET, cum ar fi alinierea programelor de cercetare și a programelor comune; |
| --- | --- |

(f)

cooperarea cu alte state membre pentru punerea în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (b)-(d), inclusiv coordonarea politicilor și a măsurilor în contextul Planului SET, cum ar fi alinierea programelor de cercetare și a programelor comune;

| (g) | măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(g)

măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul.

Secțiunea 2

Raportarea anuală

Articolul 26

Raportarea anuală

(1)   Până la 15 martie 2021 și, ulterior, în fiecare an (anul X), statele membre raportează Comisiei:

| (a) | informațiile menționate la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2009/119/CE; |
| --- | --- |

(a)

informațiile menționate la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2009/119/CE;

| (b) | informațiile menționate în punctul 3 din anexa IX la Directiva 2013/30/UE, în conformitate cu articolul 25 din aceeași directivă. |
| --- | --- |

(b)

informațiile menționate în punctul 3 din anexa IX la Directiva 2013/30/UE, în conformitate cu articolul 25 din aceeași directivă.

(2)   Până la data de 31 iulie 2021 și, ulterior, în fiecare an (anul X), statele membre prezintă Comisiei inventarele lor armonizate de gaze cu efect de seră pentru anul X-1.

În sensul prezentului alineat, pe baza inventarelor armonizate de gaze cu efect de seră prezentate de statele membre sau, dacă un stat membru nu și-a prezentat inventarele armonizate de gaze cu efect de seră până la data respectivă, pe baza propriilor estimări, Comisia compilează anual un inventar armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. Comisia pune aceste informații la dispoziția publicului în fiecare an până la data de 30 septembrie.

(3)   Începând din 2023, statele membre stabilesc și raportează Comisiei, până la data de 15 martie a fiecărui an (anul X), datele finale ale inventarelor de gaze cu efect de seră și, până la data de 15 ianuarie a fiecărui an, datele preliminare, incluzând gazele cu efect de seră și informațiile referitoare la inventar enumerate în anexa V. Raportul privind datele finale ale inventarelor de gaze cu efect de seră cuprinde, de asemenea, un raport de inventariere național complet și actualizat. În termen de trei luni de la primirea rapoartelor, Comisia pune la dispoziția Comitetului privind schimbările climatice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (a) informațiile menționate în partea 1 litera (n) din anexa V.

(4)   Statele membre prezintă secretariatului CCONUSC în fiecare an, până la data de 15 aprilie, inventarele naționale cuprinzând informațiile prezentate Comisiei cu privire la datele finale ale inventarelor de gaze cu efect de seră în conformitate cu alineatul (3). În cooperare cu statele membre, Comisia compilează anual un inventar de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și întocmește un raport de inventariere a gazelor cu efect de seră la nivelul Uniunii, pe care le prezintă secretariatului CCONUSC în fiecare an până la data de 15 aprilie.

(5)   Statele membre raportează Comisiei datele preliminare și datele finale ale inventarelor naționale, până la data de 15 ianuarie, respectiv 15 martie, în anii 2027 și 2032, întocmite pentru propriile conturi LULUCF în scopul rapoartelor de conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/841.

(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru:

| (a) | a modifica partea 2 din anexa V prin adăugarea sau eliminarea unor substanțe în/din lista gazelor cu efect de seră, în conformitate cu deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

(a)

a modifica partea 2 din anexa V prin adăugarea sau eliminarea unor substanțe în/din lista gazelor cu efect de seră, în conformitate cu deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris;

| (b) | a completa prezentul regulament prin adoptarea de valori pentru potențialele de încălzire globală și prin specificarea orientărilor în materie de inventariere aplicabile în conformitate cu deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(b)

a completa prezentul regulament prin adoptarea de valori pentru potențialele de încălzire globală și prin specificarea orientărilor în materie de inventariere aplicabile în conformitate cu deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris.

(7)   Comisia, asistată de Comitetul privind schimbările climatice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (a), adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, detaliile tehnice, formatul și procedurile de transmitere de către statele membre a inventarelor armonizate de gaze cu efect de seră în temeiul alineatului (2) din prezentul articol, a inventarelor de gaze cu efect de seră în temeiul alineatului (3) din prezentul articol și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră contabilizate în conformitate cu articolele 5 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/841.

Atunci când propune aceste acte de punere în aplicare, Comisia ia în considerare calendarele aferente CCONUSC sau Acordului de la Paris pentru monitorizarea și raportarea informațiilor respective, precum și deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris pentru a asigura respectarea de către Uniune a obligațiilor de raportare care îi revin în calitate de parte la CCONUSC și la Acordul de la Paris. Actele de punere în aplicare respective precizează, de asemenea, calendarele pentru cooperarea și coordonarea dintre Comisie și statele membre în vederea întocmirii raportului de inventariere a gazelor cu efect de seră la nivelul Uniunii.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

Articolul 27

Raportarea cu privire la obiectivele pentru 2020

Până la 30 aprilie 2022, fiecare stat membru raportează Comisiei cu privire la îndeplinirea obiectivului său național în materie de eficiență energetică pentru 2020 stabilit în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, prin furnizarea informațiilor prevăzute în partea 2 din anexa IX la prezentul regulament, și cu privire la îndeplinirea obiectivelor naționale globale privind ponderea energiei din surse regenerabile în 2020, după cum se prevede în anexa I la Directiva 2009/28/CE, în versiunea în vigoare la 31 decembrie 2020, prin furnizarea următoarelor informații:

| (a) | ponderea sectorială (sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor) și globală a energiei din surse regenerabile în 2020; |
| --- | --- |

(a)

ponderea sectorială (sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor) și globală a energiei din surse regenerabile în 2020;

| (b) | măsurile luate pentru a îndeplini obiectivele naționale privind energia din surse regenerabile pentru 2020, inclusiv măsurile legate de schemele de sprijin, garanțiile de origine și simplificarea procedurilor administrative; |
| --- | --- |

(b)

măsurile luate pentru a îndeplini obiectivele naționale privind energia din surse regenerabile pentru 2020, inclusiv măsurile legate de schemele de sprijin, garanțiile de origine și simplificarea procedurilor administrative;

| (c) | ponderea energiei din biocombustibili și biolichide produse din culturi de cereale și din alte culturi bogate în amidon, de plante zaharoase și de plante oleaginoase în consumul de energie în transporturi; |
| --- | --- |

(c)

ponderea energiei din biocombustibili și biolichide produse din culturi de cereale și din alte culturi bogate în amidon, de plante zaharoase și de plante oleaginoase în consumul de energie în transporturi;

| (d) | ponderea energiei din biocombustibili și biogaze produși din materii prime și utilizați în transporturi și a altor combustibili enumerați în partea A din anexa IX la Directiva 2009/28/CE, în versiunea în vigoare la 31 decembrie 2020, în consumul de energie în transporturi. |
| --- | --- |

(d)

ponderea energiei din biocombustibili și biogaze produși din materii prime și utilizați în transporturi și a altor combustibili enumerați în partea A din anexa IX la Directiva 2009/28/CE, în versiunea în vigoare la 31 decembrie 2020, în consumul de energie în transporturi.

Secțiunea 3

Platforma de raportare

Articolul 28

Platforma electronică

(1)   Comisia instituie o platformă online (platformă electronică) pentru a facilita comunicarea dintre Comisie și statele membre, pentru a promova cooperarea între statele membre și pentru a facilita accesul publicului la informații.

(2)   Statele membre utilizează platforma electronică pentru a prezenta Comisiei rapoartele menționate în prezentul capitol odată ce aceasta devine operațională.

(3)   Platforma electronică devine operațională până la 1 ianuarie 2020.Comisia utilizează platforma electronică pentru a facilita accesul public online la rapoartele menționate în prezentul capitol, la planurile naționale finale integrate privind energia și clima, la actualizările acestora și la strategiile pe termen lung menționate la articolul 15, ținând seama de datele sensibile din punct de vedere comercial și de respectarea normelor în materie de protecție a datelor.

CAPITOLUL 5

Evaluare globală a progreselor și a măsurilor de politică luate pentru a asigura realizarea obiectivelor Uniunii – monitorizare de către Comisie

Articolul 29

Evaluarea progreselor

(1)   Până la 31 octombrie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, Comisia evaluează, în special pe baza rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima, a altor informații raportate în temeiul prezentului regulament, a indicatorilor și a statisticilor și datelor europene, dacă sunt disponibile:

| (a) | progresele realizate la nivelul Uniunii în direcția îndeplinirii obiectivelor uniunii energetice, inclusiv, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030, în special în vederea evitării oricărei lacune în ceea ce privește obiectivele Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică; |
| --- | --- |

(a)

progresele realizate la nivelul Uniunii în direcția îndeplinirii obiectivelor uniunii energetice, inclusiv, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030, în special în vederea evitării oricărei lacune în ceea ce privește obiectivele Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică;

| (b) | progresele realizate de fiecare stat membru în direcția îndeplinirii propriilor obiective și contribuții și în direcția punerii în aplicare a politicilor și a măsurilor stabilite în planul său național integrat privind energia și clima; |
| --- | --- |

(b)

progresele realizate de fiecare stat membru în direcția îndeplinirii propriilor obiective și contribuții și în direcția punerii în aplicare a politicilor și a măsurilor stabilite în planul său național integrat privind energia și clima;

| (c) | impactul general al activităților de aviație asupra climei globale, inclusiv în urma altor efecte sau emisii decât cele de CO2, pe baza datelor privind emisiile furnizate de statele membre în temeiul articolului 26, îmbunătățind respectiva evaluare prin trimitere la progresele științifice și la datele privind traficul aerian, după caz; |
| --- | --- |

(c)

impactul general al activităților de aviație asupra climei globale, inclusiv în urma altor efecte sau emisii decât cele de CO2, pe baza datelor privind emisiile furnizate de statele membre în temeiul articolului 26, îmbunătățind respectiva evaluare prin trimitere la progresele științifice și la datele privind traficul aerian, după caz;

| (d) | impactul general al politicilor și măsurilor planurilor naționale integrate privind energia și clima asupra funcționării măsurilor de politică ale Uniunii privind clima și energia; |
| --- | --- |

(d)

impactul general al politicilor și măsurilor planurilor naționale integrate privind energia și clima asupra funcționării măsurilor de politică ale Uniunii privind clima și energia;

| (e) | impactul general al politicilor și măsurilor incluse în planurile naționale integrate privind energia și clima asupra funcționării sistemului Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) și asupra echilibrului dintre cererea și oferta de certificate de emisii pe piața europeană a carbonului. |
| --- | --- |

(e)

impactul general al politicilor și măsurilor incluse în planurile naționale integrate privind energia și clima asupra funcționării sistemului Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) și asupra echilibrului dintre cererea și oferta de certificate de emisii pe piața europeană a carbonului.

(2)   În domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut al Uniunii, pe baza unei traiectorii orientative a Uniunii care pornește de la 20 % în 2020, atinge puncte de referință de cel puțin 18 % în 2022, 43 % în 2025 și 65 % în 2027 din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2020 și obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, și atinge obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030 de cel puțin 32 % în 2030.

(3)   În domeniul eficienței energetice, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii în mod colectiv a unui consum maxim de energie la nivelul Uniunii de 1 273 Mtep energie primară și de 956 Mtep energie finală în 2013 în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Directiva 2012/27/UE.

În cadrul evaluării sale, Comisia întreprinde următoarele acțiuni:

| (a) | analizează măsura în care a fost atins reperul Uniunii de maximum 1 483 Mtep de energie primară și de maximum 1 086 Mtep de energie finală în 2020; |
| --- | --- |

(a)

analizează măsura în care a fost atins reperul Uniunii de maximum 1 483 Mtep de energie primară și de maximum 1 086 Mtep de energie finală în 2020;

| (b) | evaluează măsura în care progresele statelor membre indică faptul că Uniunea în ansamblul său este în grafic pentru a putea să atingă nivelul consumului de energie în 2030 menționat la primul paragraf, ținând seama de evaluarea informațiilor furnizate de statele membre în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima; |
| --- | --- |

(b)

evaluează măsura în care progresele statelor membre indică faptul că Uniunea în ansamblul său este în grafic pentru a putea să atingă nivelul consumului de energie în 2030 menționat la primul paragraf, ținând seama de evaluarea informațiilor furnizate de statele membre în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima;

| (c) | utilizează rezultatele obținute din exercițiile de modelare în ceea ce privește tendințele viitoare ale consumului de energie la nivelul Uniunii și la nivel național și utilizează alte analize complementare; |
| --- | --- |

(c)

utilizează rezultatele obținute din exercițiile de modelare în ceea ce privește tendințele viitoare ale consumului de energie la nivelul Uniunii și la nivel național și utilizează alte analize complementare;

| (d) | ține seama în mod corespunzător de circumstanțele relevante care afectează consumul de energie primară și finală indicat de statele membre în planurile lor naționale integrate privind energia și clima, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

ține seama în mod corespunzător de circumstanțele relevante care afectează consumul de energie primară și finală indicat de statele membre în planurile lor naționale integrate privind energia și clima, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2).

(4)   În domeniul pieței interne a energiei, în cadrul evaluării sale prevăzute la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în direcția obținerii nivelului de interconectivitate a rețelelor electrice la care aspiră statul membru în 2030.

(5)   Până la 31 octombrie 2021 și, ulterior, în fiecare an, Comisia evaluează, îndeosebi pe baza informațiilor raportate în temeiul prezentului regulament, dacă Uniunea și statele sale membre au înregistrat progrese suficiente în direcția îndeplinirii următoarelor cerințe:

| (a) | angajamentele asumate în temeiul articolului 4 din CCONUSC și al articolului 3 din Acordul de la Paris, astfel cum au fost stabilite în deciziile adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților la CCONUSC care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

(a)

angajamentele asumate în temeiul articolului 4 din CCONUSC și al articolului 3 din Acordul de la Paris, astfel cum au fost stabilite în deciziile adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților la CCONUSC care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris;

| (b) | obligațiile stabilite la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/842 și la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

(b)

obligațiile stabilite la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/842 și la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841;

| (c) | obiectivele stabilite în planul național integrat privind energia și clima în vederea realizării obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă de zece ani, în vederea atingerii obiectivelor privind energia și clima pentru 2030. |
| --- | --- |

(c)

obiectivele stabilite în planul național integrat privind energia și clima în vederea realizării obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă de zece ani, în vederea atingerii obiectivelor privind energia și clima pentru 2030.

(6)   În cadrul evaluării sale, Comisia ar trebui să ia în considerare cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.

(7)   Comisia raportează cu privire la evaluarea sa în conformitate cu prezentul articol în cadrul raportului privind starea uniunii energetice menționat la articolul 35.

Articolul 30

Neconcordanțele cu obiectivele generale ale uniunii energetice și cu obiectivele asumate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842

(1)   Pe baza evaluării în temeiul articolului 29, Comisia emite recomandări către un stat membru, în temeiul articolului 34, în cazul în care evoluțiile politicilor din statul membru respectiv prezintă neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice.

(2)   Un stat membru care intenționează să recurgă la mecanismul de flexibilitate prevăzut la articolul 7 din Regulamentul (UE) 2018/842 include în planul național integrat privind energia și clima, odată ce informațiile devin disponibile, nivelul de utilizare preconizat și politicile și măsurile planificate pentru a îndeplini cerințele stabilite la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841 pentru perioada 2021-2030.

Articolul 31

Reacții la nivelul insuficient de ambiție al planurilor naționale integrate privind energia și clima

(1)   În cazul în care, pe baza evaluării sale a proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 9 sau pe baza evaluării sale a proiectelor de actualizare a planurilor finale în temeiul articolului 14 și ca parte a procesului iterativ, Comisia conchide că obiectivele și contribuțiile statelor membre sunt insuficiente pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, a obiectivului obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și a obiectivului Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030, aceasta emite – în ceea ce privește obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile – și poate emite – în ceea ce privește celelalte obiective ale uniunii energetice – recomandări statelor membre ale căror contribuții le consideră insuficiente pentru ca acestea să își sporească nivelul de ambiție, în vederea asigurării unui nivel suficient de ambiție colectivă.

(2)   Atunci când apare un decalaj între obiectivul Uniunii pentru 2030 și contribuțiile colective ale statelor membre în domeniul energiei din surse regenerabile, Comisia își bazează evaluarea pe formula stabilită în anexa II care are la bază criteriile obiective enumerate la articolul 5 alineatul (1) primul paragraf litera (e) punctele (i)-(v), ținând seama totodată în mod corespunzător de circumstanțele relevante care afectează utilizarea surselor regenerabile de energie, astfel cum se precizează la articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf.

Dacă apare un decalaj între obiectivul Uniunii pentru 2030 și suma contribuțiilor naționale în domeniul eficienței energetice, Comisia evaluează, în special, circumstanțele relevante enumerate la articolul 6 alineatul (2), informațiile furnizate de statele membre în planurile lor naționale integrate privind energia și clima, rezultatele obținute din exercițiile de modelare în ceea ce privește tendințele viitoare ale consumului de energie și alte analize complementare, după caz.

Fără a aduce atingere celorlalte dispoziții ale prezentului articol și în unicul scop de a evalua dacă apare un decalaj între obiectivul Uniunii pentru 2030 și contribuțiile colective ale statelor membre, Comisia emite, în cadrul evaluării sale, o ipoteză privind contribuția națională a statelor membre care nu au transmis proiectele lor de plan național integrat privind energia și clima în conformitate cu articolul 9 alineatul (1).

În ipoteza sa, în domeniul energiei din surse regenerabile, Comisia ține seama de obiectivul național obligatoriu al statului membru pentru 2020 astfel cum este stabilit în anexa I la Directiva (UE) 2018/2001, de rezultatele obținute din exercițiile de modelare în ceea ce privește dezvoltarea energiei din surse regenerabile și de rezultatele formulei prevăzute în anexa II la prezentul regulament. În domeniul eficienței energetice, Comisia ține seama de exercițiile de modelare în ceea ce privește tendințele viitoare ale consumului de energie și de alte analize complementare, după caz.

La evaluarea contribuțiilor legate de energia din surse regenerabile, pe baza formulei stabilite în anexa II, Comisia ține seama de orice eventual impact negativ asupra siguranței alimentării cu energie și asupra stabilității rețelei în sistemele energetice mici sau izolate sau în sistemele statelor membre în care pot rezulta consecințe semnificative din cauza schimbării zonei sincrone.

La evaluarea contribuțiilor legate de eficiența energetică, Comisia ține seama de eventualul impact asupra funcționării sistemului energetic și asupra stabilității rețelei în statele membre în care pot rezulta consecințe semnificative din cauza schimbării zonei sincrone.

(3)   Dacă, pe baza evaluării sale a planurilor naționale integrate privind energia și clima și a actualizărilor acestora în temeiul articolului 14, Comisia ajunge la concluzia că obiectivele și contribuțiile planurilor naționale integrate privind energia și clima sau ale actualizărilor acestora sunt insuficiente pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, a obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, Comisia propune măsuri și își exercită competențele la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea colectivă a acestor obiective. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, aceste măsuri țin seama de nivelul de ambiție al contribuțiilor statelor membre la obiectivul Uniunii pentru 2030, stabilite în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în actualizările acestora.

Articolul 32

Reacții la progresele insuficiente în direcția atingerii obiectivelor Uniunii privind energia și clima

(1)   Dacă, pe baza evaluării sale în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (b), Comisia ajunge la concluzia că un stat membru a înregistrat progrese insuficiente în direcția realizării obiectivelor și contribuțiilor sale, a atingerii punctelor sale de referință pentru energia din surse regenerabile sau a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor stabilite în propriul plan național integrat privind energia și clima, ea emite recomandări către statul membru în cauză în conformitate cu articolul 34.

În recomandările sale în domeniul energiei din surse regenerabile, Comisia ia în considerare circumstanțele relevante indicate de statul membru în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf. De asemenea, Comisia ia în considerare proiectele privind energia din surse regenerabile pentru care a fost luată o decizie finală de investiții, cu condiția ca aceste proiecte să devină operaționale în perioada 2021-2030 și să aibă un impact semnificativ asupra contribuției naționale a unui stat membru.

În recomandările sale în domeniul eficienței energetice, Comisia ține seama în mod corespunzător de criteriile obiective enumerate la articolul 6 alineatul (1) literele (a) și (b) și de circumstanțele naționale relevante indicate de statul membru în conformitate cu articolul 6 alineatul (2).

(2)   Dacă, pe baza evaluării globale a rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima ale statelor membre în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (a) și cu sprijinul altor surse de informații, după caz, Comisia ajunge la concluzia că Uniunea riscă să nu îndeplinească obiectivele uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii, ea poate emite recomandări către toate statele membre, în temeiul articolului 34, pentru a atenua acest risc.

În domeniul energiei din surse regenerabile, Comisia evaluează dacă măsurile naționale prevăzute la alineatul (3) sunt suficiente pentru a atinge obiectivele Uniunii privind energia din surse regenerabile. În cazul în care măsurile naționale sunt insuficiente, Comisia propune, după caz, măsuri și își exercită competențele la nivelul Uniunii în plus față de aceste recomandări, pentru a asigura, în special, atingerea obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030.

În domeniul eficienței energetice, Comisia, după caz, propune măsuri și își exercită competențele la nivelul Uniunii în plus față de aceste recomandări, pentru a asigura, în special, atingerea obiectivului Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030.

În domeniul eficienței energetice, aceste măsuri suplimentare pot, în special, să îmbunătățească eficiența energetică:

| (a) | a produselor, în conformitate cu Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (34) și cu Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului (35); |
| --- | --- |

(a)

a produselor, în conformitate cu Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (34) și cu Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului (35);

| (b) | a clădirilor, în conformitate cu Directivele 2010/31/UE și 2012/27/UE; și |
| --- | --- |

(b)

a clădirilor, în conformitate cu Directivele 2010/31/UE și 2012/27/UE; și

| (c) | a transporturilor. |
| --- | --- |

(c)

a transporturilor.

(3)   Dacă, în domeniul energiei din surse regenerabile, Comisia, pe baza evaluării sale în temeiul articolului 29 alineatele (1) și (2), ajunge la concluzia că unul sau mai multe dintre punctele de referință ale traiectoriei orientative a Uniunii pentru 2022, 2025 și 2027 menționate la articolul 29 alineatul (2) nu au fost atinse, statele membre care nu au atins unul sau mai multe dintre punctele lor naționale de referință în 2022, 2025 și 2027, astfel cum sunt menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2, se asigură că sunt puse în aplicare măsuri suplimentare în termen de un an de la data la care s-a primit evaluarea Comisiei pentru a elimina decalajul față de punctul lor de referință național, ca de exemplu:

| (a) | măsuri naționale de sporire a utilizării energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

măsuri naționale de sporire a utilizării energiei din surse regenerabile;

| (b) | ajustarea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, prevăzută la articolul 23 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

ajustarea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, prevăzută la articolul 23 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001;

| (c) | ajustarea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor, prevăzută la articolul 25 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(c)

ajustarea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor, prevăzută la articolul 25 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001;

| (d) | efectuarea unei plăți financiare voluntare către mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit la nivelul Uniunii, care contribuie la proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și este gestionat direct sau indirect de Comisie, astfel cum se prevede la articolul 33; |
| --- | --- |

(d)

efectuarea unei plăți financiare voluntare către mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit la nivelul Uniunii, care contribuie la proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și este gestionat direct sau indirect de Comisie, astfel cum se prevede la articolul 33;

| (e) | utilizarea mecanismelor de cooperare prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

(e)

utilizarea mecanismelor de cooperare prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001.

Astfel de măsuri țin seama de observațiile Comisiei, astfel cum se prevede la alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul articol. Statele membre în cauză includ aceste măsuri în cadrul raportului lor național intermediar integrat privind energia și clima.

(4)   Începând de la 1 ianuarie 2021, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al fiecărui stat membru nu trebuie să fie mai mică decât o pondere de referință egală cu obiectivul său național global obligatoriu pentru ponderea energiei din surse regenerabile în 2020, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001. Dacă un stat membru nu își menține ponderea de referință, astfel cum a fost măsurată pe o perioadă de un an, statul membru în cauză ia, în termen de un an, măsuri suplimentare precum cele prevăzute la alineatul (3) primul paragraf literele (a)-(e) din prezentul articol, care să fie suficiente pentru a elimina decalajul în termen de un an.

Se consideră că statele membre care îndeplinesc obligația de a elimina decalajul față de ponderea de referință respectă, pe parcursul întregii perioade în care s-a produs decalajul, obligațiile stabilite la primul paragraf prima teză din prezentul alineat și la articolul 3 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001.

În sensul alineatului (3) primul paragraf litera (d) din prezentul articol, statele membre pot utiliza propriile venituri din certificatele anuale de emisii în temeiul Directivei 2003/87/CE.

(5)   În cazul în care ponderea de energie din surse regenerabile a unui stat membru scade sub nivelul unuia sau al mai multor puncte naționale de referință în 2022, 2025 și 2027 astfel cum sunt menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2, acesta include în următorul raport integrat transmis Comisiei în temeiul articolului 17 o explicație privind modul în care va elimina decalajul față de punctele sale naționale de referință.

(6)   Dacă, în domeniul eficienței energetice, fără a aduce atingere altor măsuri la nivelul Uniunii în temeiul alineatului (2) al treilea paragraf din prezentul articol și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 29 alineatele (1) și (3), efectuate până în anii 2022, 2025 și 2027, Comisia ajunge la concluzia că progresele realizate în direcția atingerii în mod colectiv a obiectivelor Uniunii în materie de eficiență energetică menționate la articolul 29 alineatul (3) primul paragraf sunt insuficiente, ea propune măsuri și își exercită competența la nivelul Uniunii, în plus față de cele prevăzute în Directiva 2010/31/UE și în Directiva 2012/27/UE, pentru a se asigura că obiectivele Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 sunt îndeplinite.

(7)   Fiecare stat membru în cauză menționat la alineatul (3) din prezentul articol detaliază măsurile suplimentare puse în aplicare, adoptate și planificate în cadrul următorului său raport intermediar, menționat la articolul 17.

(8)   Dacă, în domeniul interconexiunilor, Comisia, pe baza evaluării sale în temeiul articolului 29 alineatele (1) și (4), ajunge în anul 2025 la concluzia că progresele sunt insuficiente, aceasta cooperează cu statele membre în cauză până în 2026 în scopul remedierii circumstanțelor apărute.

Articolul 33

Mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile

(1)   Până la 1 ianuarie 2021, Comisia instituie mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile menționat la articolul 32 alineatul (3) litera (d), pentru a oferi sprijin pentru noi proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile desfășurate în Uniune în scopul eliminării unui decalaj față de traiectoria orientativă a Uniunii. Sprijinul poate fi oferit, printre altele, sub forma unei prime plătite în plus față de prețurile pieței și este alocat proiectelor care solicită cel mai mic cost sau cea mai mică primă.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1) din prezentul articol, mecanismul de finanțare contribuie la cadrul favorabil în temeiul articolului 3 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001 cu scopul de a sprijini utilizarea energiei din surse regenerabile în întreaga Uniune, indiferent dacă există un decalaj față de traiectoria orientativă a Uniunii. În acest scop:

| (a) | plățile din partea statelor membre menționate la articolul 32 pot fi completate din surse suplimentare, ca de exemplu fonduri ale Uniunii, contribuții ale sectorului privat sau plăți suplimentare din partea statelor membre cu scopul de a contribui la realizarea obiectivului Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

plățile din partea statelor membre menționate la articolul 32 pot fi completate din surse suplimentare, ca de exemplu fonduri ale Uniunii, contribuții ale sectorului privat sau plăți suplimentare din partea statelor membre cu scopul de a contribui la realizarea obiectivului Uniunii;

| (b) | mecanismul de finanțare poate, printre altele, oferi sprijin sub forma unor împrumuturi cu dobânzi reduse sau a unor granturi sau a unei combinații dintre acestea două și poate sprijini, printre altele, proiecte comune între statele membre în conformitate cu articolul 9 din Directiva (UE) 2018/2001 și participarea statelor membre la proiectele comune cu țări terțe menționate la articolul 11 din respectiva directivă. |
| --- | --- |

(b)

mecanismul de finanțare poate, printre altele, oferi sprijin sub forma unor împrumuturi cu dobânzi reduse sau a unor granturi sau a unei combinații dintre acestea două și poate sprijini, printre altele, proiecte comune între statele membre în conformitate cu articolul 9 din Directiva (UE) 2018/2001 și participarea statelor membre la proiectele comune cu țări terțe menționate la articolul 11 din respectiva directivă.

(3)   Statele membre își păstrează dreptul de a decide dacă și, în caz afirmativ, în ce condiții permit ca instalațiile situate pe teritoriul lor să primească sprijin din partea mecanismului de finanțare.

(4)   Comisia, asistată de Comitetul uniunii energetice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (b), poate adopta acte de punere în aplicare pentru a stabili dispozițiile necesare pentru înființarea și funcționarea mecanismului de finanțare, în special:

| (a) | metodologia de calculare a nivelului maxim al primei pentru fiecare ofertă; |
| --- | --- |

(a)

metodologia de calculare a nivelului maxim al primei pentru fiecare ofertă;

| (b) | modelul procedurii de ofertare care urmează să fie aplicat, inclusiv condițiile de realizare și sancțiunile aferente; |
| --- | --- |

(b)

modelul procedurii de ofertare care urmează să fie aplicat, inclusiv condițiile de realizare și sancțiunile aferente;

| (c) | metodologia de calculare a plăților din partea statelor membre și a beneficiilor statistice care rezultă pentru statele membre care contribuie; |
| --- | --- |

(c)

metodologia de calculare a plăților din partea statelor membre și a beneficiilor statistice care rezultă pentru statele membre care contribuie;

| (d) | cerințele minime pentru participarea statelor membre, ținând seama de necesitatea de a asigura atât continuitatea mecanismului prin intermediul unei durate suficiente a plăților din partea statelor membre, cât și un maxim de flexibilitate pentru participarea statelor membre; |
| --- | --- |

(d)

cerințele minime pentru participarea statelor membre, ținând seama de necesitatea de a asigura atât continuitatea mecanismului prin intermediul unei durate suficiente a plăților din partea statelor membre, cât și un maxim de flexibilitate pentru participarea statelor membre;

| (e) | dispoziții care asigură participarea și/sau aprobarea statelor membre gazdă și, dacă este necesar, dispoziții referitoare la costurile de sistem suplimentare. |
| --- | --- |

(e)

dispoziții care asigură participarea și/sau aprobarea statelor membre gazdă și, dacă este necesar, dispoziții referitoare la costurile de sistem suplimentare.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

(5)   În fiecare an, energia din surse regenerabile generată de instalațiile finanțate prin mecanismul de finanțare este atribuită în mod statistic statelor membre participante, reflectând plățile lor relative. Proiectele sprijinite prin intermediul acestui mecanism de finanțare care beneficiază de finanțare din alte surse decât plățile din partea statelor membre nu se contabilizează în contul contribuțiilor naționale ale statelor membre, ci în contul obiectivului obligatoriu al Uniunii în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001.

Articolul 34

Recomandări ale Comisiei adresate statelor membre

(1)   După caz, Comisia emite recomandări adresate statelor membre pentru a asigura realizarea obiectivelor uniunii energetice. Comisia pune de îndată aceste recomandări la dispoziția publicului.

(2)   În cazul în care, în prezentul regulament, se face trimitere la prezentul articol, se aplică următoarele principii:

| (a) | statul membru în cauză ține seama de recomandare în mod corespunzător, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre; |
| --- | --- |

(a)

statul membru în cauză ține seama de recomandare în mod corespunzător, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre;

| (b) | statul membru stabilește, în raportul său național intermediar integrat privind energia și clima întocmit în anul următor anului în care a fost emisă recomandarea, modul în care a ținut seama de recomandare în mod corespunzător. Dacă statul membru în cauză decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta prezintă motivele sale; |
| --- | --- |

(b)

statul membru stabilește, în raportul său național intermediar integrat privind energia și clima întocmit în anul următor anului în care a fost emisă recomandarea, modul în care a ținut seama de recomandare în mod corespunzător. Dacă statul membru în cauză decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta prezintă motivele sale;

| (c) | recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(c)

recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.

Articolul 35

Raport privind starea uniunii energetice

(1)   Până la data de 31 octombrie a fiecărui an, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind starea uniunii energetice.

(2)   Raportul privind starea uniunii energetice include următoarele elemente:

| (a) | evaluarea efectuată în temeiul articolului 29; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea efectuată în temeiul articolului 29;

| (b) | dacă este cazul, recomandările formulate în temeiul articolului 34; |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, recomandările formulate în temeiul articolului 34;

| (c) | raportul privind funcționarea pieței carbonului menționat la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informații cu privire la aplicarea directivei respective în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(c)

raportul privind funcționarea pieței carbonului menționat la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informații cu privire la aplicarea directivei respective în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din directiva respectivă;

| (d) | la fiecare doi ani, începând din 2023, un raport privind durabilitatea bioenergiei la nivelul Uniunii, cuprinzând informațiile specificate în anexa X; |
| --- | --- |

(d)

la fiecare doi ani, începând din 2023, un raport privind durabilitatea bioenergiei la nivelul Uniunii, cuprinzând informațiile specificate în anexa X;

| (e) | la fiecare doi ani, un raport privind schemele voluntare pentru care Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 30 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001, cuprinzând informațiile specificate în anexa XI la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(e)

la fiecare doi ani, un raport privind schemele voluntare pentru care Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 30 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001, cuprinzând informațiile specificate în anexa XI la prezentul regulament;

| (f) | un raport intermediar general privind aplicarea Directivei 2009/72/CE; |
| --- | --- |

(f)

un raport intermediar general privind aplicarea Directivei 2009/72/CE;

| (g) | un raport intermediar general privind aplicarea Directivei 2009/73/CE, în temeiul articolului 52 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(g)

un raport intermediar general privind aplicarea Directivei 2009/73/CE, în temeiul articolului 52 din directiva respectivă;

| (h) | un raport intermediar general privind schemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative astfel cum sunt menționate la articolele 7a și 7b din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(h)

un raport intermediar general privind schemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative astfel cum sunt menționate la articolele 7a și 7b din Directiva 2012/27/UE;

| (i) | la fiecare doi ani, un raport intermediar general privind renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, în conformitate cu foile de parcurs stabilite în strategiile de renovare pe termen lung pe care fiecare stat membru le elaborează în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

(i)

la fiecare doi ani, un raport intermediar general privind renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, în conformitate cu foile de parcurs stabilite în strategiile de renovare pe termen lung pe care fiecare stat membru le elaborează în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE;

| (j) | la fiecare patru ani, un raport intermediar general privind creșterea de către statele membre a numărului de clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

(j)

la fiecare patru ani, un raport intermediar general privind creșterea de către statele membre a numărului de clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Directiva 2010/31/UE;

| (k) | un raport intermediar general privind progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește crearea unei piețe a energiei complete și operaționale; |
| --- | --- |

(k)

un raport intermediar general privind progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește crearea unei piețe a energiei complete și operaționale;

| (l) | calitatea reală a combustibililor în diferitele state membre și acoperirea geografică a combustibililor cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg pentru a oferi o imagine de ansamblu a datelor referitoare la calitatea combustibililor în diferitele state membre, raportate în temeiul Directivei 98/70/CE; |
| --- | --- |

(l)

calitatea reală a combustibililor în diferitele state membre și acoperirea geografică a combustibililor cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg pentru a oferi o imagine de ansamblu a datelor referitoare la calitatea combustibililor în diferitele state membre, raportate în temeiul Directivei 98/70/CE;

| (m) | un raport intermediar privind competitivitatea; |
| --- | --- |

(m)

un raport intermediar privind competitivitatea;

| (n) | progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili; |
| --- | --- |

(n)

progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili;

| (o) | alte aspecte relevante pentru punerea în aplicare a uniunii energetice, inclusiv sprijinul public și privat; |
| --- | --- |

(o)

alte aspecte relevante pentru punerea în aplicare a uniunii energetice, inclusiv sprijinul public și privat;

| (p) | până la 31 octombrie 2019 și, ulterior, la fiecare patru ani, o evaluare a punerii în aplicare a Directivei 2009/31/CE. |
| --- | --- |

(p)

până la 31 octombrie 2019 și, ulterior, la fiecare patru ani, o evaluare a punerii în aplicare a Directivei 2009/31/CE.

Articolul 36

Monitorizarea mecanismului de guvernanță

În contextul stării uniunii energetice, astfel cum se menționează la articolul 35, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la punerea în aplicare a planurilor naționale integrate privind energia și clima. Parlamentul European și Consiliul abordează, în fiecare an, progresele realizate de uniunea energetică în privința tuturor dimensiunilor legate de politicile privind energia și clima.

CAPITOLUL 6

Sistemele Uniunii și sistemele naționale pentru emisiile de gaze cu efect de seră și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră

Articolul 37

Sistemele de inventariere ale Uniunii și sistemele de inventariere naționale

(1)   Până la 1 ianuarie 2021, statele membre instituie, operează și urmăresc să îmbunătățească în permanență sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră enumerate în partea 2 din anexa V și pentru a asigura actualitatea, transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul complet al inventarelor lor de gaze cu efect de seră.

(2)   Statele membre se asigură că propriile autorități competente responsabile cu inventarierea au acces la informațiile specificate în anexa XII la prezentul regulament, utilizează sistemele de raportare instituite în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 517/2014 pentru îmbunătățirea estimării privind gazele fluorurate din inventarele naționale de gaze cu efect de seră și sunt capabile să efectueze controalele anuale privind coerența menționate în partea 1 literele (i) și (j) din anexa V la prezentul regulament.

(3)   Se instituie un sistem de inventariere al Uniunii care să asigure actualitatea, transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul complet al inventarelor naționale cu privire la inventarul de gaze cu efect de seră al Uniunii. Comisia gestionează, întreține și urmărește să îmbunătățească în mod continuu acest sistem, care include crearea unui program de asigurare a calității și de control al calității, stabilirea de obiective de calitate și elaborarea unui plan de asigurare a calității și de control al calității inventarelor, a procedurilor de finalizare a estimărilor privind emisiile pentru a compila inventarul Uniunii în temeiul alineatului (5) din prezentul articol și a revizuirilor menționate la articolul 38.

(4)   Comisia efectuează o verificare inițială a exactității datelor preliminare ale inventarelor de gaze cu efect de seră care trebuie transmise de statele membre în temeiul articolului 26 alineatul (3). Comisia transmite statelor membre rezultatele verificării respective în termen de șase săptămâni de la termenul-limită pentru transmiterea informațiilor. Statele membre răspund tuturor întrebărilor pertinente care rezultă în urma verificării inițiale până la data de 15 martie, odată cu transmiterea inventarului final pentru anul X-2.

(5)   În cazul în care un stat membru nu transmite până la data de 15 martie datele de inventar necesare pentru compilarea inventarului la nivelul Uniunii, Comisia poate elabora estimări pentru a completa datele prezentate de statul membru în cauză, în consultare și în strânsă cooperare cu acesta. În acest scop, Comisia folosește orientările aplicabile pentru întocmirea inventarelor naționale de gaze cu efect de seră.

(6)   Comisia, asistată de Comitetul privind schimbările climatice prevăzut la articolul 44 alineatul (1) litera (a), adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili norme privind structura, formatul și procedura de transmitere a informațiilor referitoare la sistemele naționale de inventariere, precum și cerințe privind înființarea, operarea și funcționarea sistemelor de inventariere naționale.

La propunerea acestor acte de punere în aplicare, Comisia ia în considerare toate deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

(7)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor norme referitoare la cerințele privind înființarea, operarea și funcționarea sistemului de inventariere al Uniunii. La propunerea acestor acte delegate, Comisia ia în considerare toate deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris.

Articolul 38

Revizuirea inventarelor

(1)   Pentru a monitoriza reducerile sau limitările de către statele membre ale emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul articolelor 4, 9 și 10 din Regulamentul (UE) 2018/842, reducerea emisiilor și sporirea absorbțiilor de către absorbanți în temeiul articolelor 4 și 14 din Regulamentul (EU) 2018/841, precum și orice alte obiective de reducere sau de limitare a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute de dreptul Uniunii, Comisia efectuează, în 2027 și 2032, o revizuire cuprinzătoare a datelor inventarelor naționale prezentate de către statele membre în temeiul articolului 26 alineatul (4) din prezentul regulament. Statele membre participă pe deplin la acest proces.

(2)   Revizuirea completă menționată la alineatul (1) include:

| (a) | controale pentru a verifica transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul complet al informațiilor prezentate; |
| --- | --- |

(a)

controale pentru a verifica transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul complet al informațiilor prezentate;

| (b) | controale pentru a identifica situațiile în care datele din inventar nu sunt elaborate în conformitate cu documentația care cuprinde orientările CCONUSC sau cu normele Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

controale pentru a identifica situațiile în care datele din inventar nu sunt elaborate în conformitate cu documentația care cuprinde orientările CCONUSC sau cu normele Uniunii;

| (c) | controale pentru a identifica situațiile în care contabilizarea LULUCF nu este efectuată în conformitate cu documentația care cuprinde orientările CCONUSC sau cu normele Uniunii; și |
| --- | --- |

(c)

controale pentru a identifica situațiile în care contabilizarea LULUCF nu este efectuată în conformitate cu documentația care cuprinde orientările CCONUSC sau cu normele Uniunii; și

| (d) | dacă este cazul, calcularea corecțiilor tehnice necesare rezultate, în consultare cu statele membre. |
| --- | --- |

(d)

dacă este cazul, calcularea corecțiilor tehnice necesare rezultate, în consultare cu statele membre.

(3)   Comisia, asistată de Comitetul privind schimbările climatice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (a), adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili calendarul și procedura pentru efectuarea revizuirii cuprinzătoare, inclusiv sarcinile stabilite la alineatul (2) din prezentul articol, asigurând totodată consultarea corespunzătoare a statelor membre în ceea ce privește concluziile revizuirilor.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

(4)   Prin intermediul unui act de punere în aplicare, Comisia determină suma totală a emisiilor pentru anii relevanți, care rezultă din datele de inventar corectate, pentru fiecare stat membru, după finalizarea separării pentru revizuire a datelor privind emisiile relevante pentru articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 și a datelor privind emisiile menționate în partea 1 litera (c) din anexa V la prezentul regulament și, de asemenea, determină suma totală a emisiilor și a absorbțiilor relevante pentru articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841.

(5)   Datele pentru fiecare stat membru înregistrate în registrele instituite în temeiul articolului 15 din Regulamentul (UE) 2018/841 la patru luni de la data publicării unui act de punere în aplicare adoptat în temeiul alineatului (4) din prezentul articol se utilizează pentru verificarea conformității cu articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841, același lucru fiind valabil inclusiv pentru modificările aduse acestor date, care rezultă în urma faptului că statul membru în cauză se folosește de flexibilități conform articolului 11 din Regulamentul (UE) 2018/841.

(6)   Datele pentru fiecare stat membru înregistrate în registrele instituite în temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) 2018/842 la două luni de la data verificării conformității cu Regulamentul (UE) 2018/841 menționate la alineatul (5) din prezentul articol se utilizează pentru verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru anii 2021 și 2026. Verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru fiecare dintre anii 2022-2025 și 2027-2030 se efectuează la o dată care cade la o lună de la data verificării conformității pentru anul precedent. Această verificare include modificările aduse datelor respective, care rezultă în urma faptului că statul membru în cauză se folosește de flexibilități conform articolelor 5, 6 și 7 din Regulamentul (UE) 2018/842.

Articolul 39

Sistemele Uniunii și sistemele naționale pentru politici, măsuri și prognoze

(1)   Până la 1 ianuarie 2021, statele membre și Comisia operează și urmăresc să îmbunătățească în permanență sistemele naționale și, respectiv, sistemele de la nivelul Uniunii pentru raportarea cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la raportarea prognozelor referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră. Aceste sisteme includ măsurile instituționale, juridice și procedurale relevante stabilite în cadrul unui stat membru sau al Uniunii pentru evaluarea politicilor și pentru realizarea de prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră.

(2)   Statele membre și Comisia au ca obiectiv asigurarea actualității, transparenței, exactității, coerenței, comparabilității și caracterului complet al informațiilor raportate cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la prognozele referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, menționate la articolul 18, inclusiv folosirea și aplicarea datelor, metodelor și modelelor, precum și punerea în aplicare a activităților de asigurare a calității și de control al calității și a analizei de sensibilitate.

(3)   Comisia, asistată de Comitetul privind schimbările climatice menționat la articolul 44 alineatul (1) litera (a), adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, formatul și procedura de transmitere a informațiilor legate de sistemele naționale și de sistemele de la nivelul Uniunii pentru politici, măsuri și prognoze în temeiul alineatelor (1) și (2) din prezentul articol și al articolului 18.

Atunci când propune aceste acte de punere în aplicare, Comisia ia în considerare deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris, inclusiv cerințele de raportare convenite la nivel internațional, precum și calendarele de monitorizare și de raportare a informațiilor respective.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 44 alineatul (6).

Articolul 40

Crearea și operarea registrelor

(1)   Uniunea și statele membre înființează și mențin registre pentru a contabiliza în mod precis contribuția stabilită la nivel național în temeiul articolului 4 alineatul (13) din Acordul de la Paris și rezultatele măsurilor de reducere transferate la nivel internațional în temeiul articolului 6 din acordul respectiv.

(2)   Uniunea și statele membre își pot menține registrele într-un sistem consolidat, împreună cu unul sau mai multe alte state membre.

(3)   Datele din registrele menționate la alineatul (1) din prezentul articol sunt puse la dispoziția administratorului central desemnat în temeiul articolului 20 din Directiva 2003/87/CE.

(4)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a completa prezentul regulament prin înființarea registrelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol și pentru a asigura efectiv, prin intermediul registrelor Uniunii și ale statelor membre, implementarea tehnică necesară a deciziilor relevante ale organismelor CCONUSC sau ale Acordului la Paris, în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol.

CAPITOLUL 7

Cooperare și sprijin

Articolul 41

Cooperarea dintre statele membre și Uniune

(1)   Statele membre cooperează și se coordonează pe deplin între ele și cu Uniunea în ceea ce privește obligațiile în temeiul prezentului regulament, în special cu privire la:

| (a) | procesul de elaborare, de adoptare, de notificare și de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolelor 9-13; |
| --- | --- |

(a)

procesul de elaborare, de adoptare, de notificare și de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolelor 9-13;

| (b) | procesul de elaborare, de adoptare, de notificare și de evaluare a rapoartelor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 și a raportării anuale în temeiul articolului 26; |
| --- | --- |

(b)

procesul de elaborare, de adoptare, de notificare și de evaluare a rapoartelor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 și a raportării anuale în temeiul articolului 26;

| (c) | procesul legat de recomandările Comisiei și abordarea respectivelor recomandări în temeiul articolului 9 alineatele (2) și (3), al articolului 17 alineatul (6), al articolului 30 alineatul (1), al articolului 31 alineatul (1) și al articolului 32 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

(c)

procesul legat de recomandările Comisiei și abordarea respectivelor recomandări în temeiul articolului 9 alineatele (2) și (3), al articolului 17 alineatul (6), al articolului 30 alineatul (1), al articolului 31 alineatul (1) și al articolului 32 alineatele (1) și (2);

| (d) | compilarea inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și întocmirea raportului Uniunii privind inventarul de gaze cu efect de seră, în temeiul articolului 26 alineatul (4); |
| --- | --- |

(d)

compilarea inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și întocmirea raportului Uniunii privind inventarul de gaze cu efect de seră, în temeiul articolului 26 alineatul (4);

| (e) | elaborarea comunicării naționale a Uniunii în temeiul articolului 12 din CCONUSC și a raportului bienal al Uniunii în temeiul Deciziei 2/CP.17 sau al deciziilor ulterioare relevante adoptate de organismele CCONUSC; |
| --- | --- |

(e)

elaborarea comunicării naționale a Uniunii în temeiul articolului 12 din CCONUSC și a raportului bienal al Uniunii în temeiul Deciziei 2/CP.17 sau al deciziilor ulterioare relevante adoptate de organismele CCONUSC;

| (f) | procedurile de revizuire și de conformitate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, în conformitate cu orice decizie aplicabilă în temeiul CCONUSC, precum și procedura Uniunii de revizuire a inventarelor de gaze cu efect de seră ale statelor membre menționată la articolul 38; |
| --- | --- |

(f)

procedurile de revizuire și de conformitate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, în conformitate cu orice decizie aplicabilă în temeiul CCONUSC, precum și procedura Uniunii de revizuire a inventarelor de gaze cu efect de seră ale statelor membre menționată la articolul 38;

| (g) | orice modificări în urma procesului de revizuire menționat la articolul 38 sau orice alte modificări ale inventarelor sau ale rapoartelor privind inventarele prezentate sau care urmează să fie prezentate secretariatului CCONUSC; |
| --- | --- |

(g)

orice modificări în urma procesului de revizuire menționat la articolul 38 sau orice alte modificări ale inventarelor sau ale rapoartelor privind inventarele prezentate sau care urmează să fie prezentate secretariatului CCONUSC;

| (h) | compilarea inventarului armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în temeiul articolului 26 alineatul (2). |
| --- | --- |

(h)

compilarea inventarului armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în temeiul articolului 26 alineatul (2).

(2)   Comisia poate oferi sprijin tehnic statelor membre în legătură cu obligațiile în temeiul prezentului regulament, la cererea unui stat membru.

Articolul 42

Rolul Agenției Europene de Mediu

Agenția Europeană de Mediu asistă Comisia în activitățile acesteia în ceea ce privește dimensiunile „decarbonizare” și „eficiență energetică”, pentru a se conforma articolelor 15-21, 26, 28, 29, 35, 37, 38, 39 și 41, în conformitate cu programul său de lucru anual. Această activitate include, după necesități, asistență pentru:

| (a) | compilarea informațiilor raportate de statele membre cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la prognoze; |
| --- | --- |

(a)

compilarea informațiilor raportate de statele membre cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la prognoze;

| (b) | efectuarea procedurilor de asigurare a calității și de control al calității în legătură cu informațiile raportate de statele membre cu privire la prognoze, precum și cu privire la politici și la măsuri; |
| --- | --- |

(b)

efectuarea procedurilor de asigurare a calității și de control al calității în legătură cu informațiile raportate de statele membre cu privire la prognoze, precum și cu privire la politici și la măsuri;

| (c) | elaborarea de estimări sau completarea celor puse la dispoziția Comisiei pentru datele referitoare la prognozele care nu sunt raportate de statele membre; |
| --- | --- |

(c)

elaborarea de estimări sau completarea celor puse la dispoziția Comisiei pentru datele referitoare la prognozele care nu sunt raportate de statele membre;

| (d) | compilarea datelor, ori de câte ori sunt disponibile pentru a fi preluate din statisticile europene și adecvate în ceea ce privește actualitatea, necesare pentru raportul privind starea uniunii energetice elaborat de Comisie și transmis Parlamentului European și Consiliului; |
| --- | --- |

(d)

compilarea datelor, ori de câte ori sunt disponibile pentru a fi preluate din statisticile europene și adecvate în ceea ce privește actualitatea, necesare pentru raportul privind starea uniunii energetice elaborat de Comisie și transmis Parlamentului European și Consiliului;

| (e) | difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv menținerea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și a platformei europene pentru adaptarea la schimbările climatice în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

(e)

difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv menținerea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și a platformei europene pentru adaptarea la schimbările climatice în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice;

| (f) | efectuarea procedurilor de asigurare a calității și de control al calității în vederea întocmirii inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(f)

efectuarea procedurilor de asigurare a calității și de control al calității în vederea întocmirii inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii;

| (g) | compilarea inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și elaborarea raportului Uniunii privind inventarul de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(g)

compilarea inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și elaborarea raportului Uniunii privind inventarul de gaze cu efect de seră;

| (h) | elaborarea de estimări pentru datele care nu sunt raportate în inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(h)

elaborarea de estimări pentru datele care nu sunt raportate în inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (i) | efectuarea revizuirii menționate la articolul 38; |
| --- | --- |

(i)

efectuarea revizuirii menționate la articolul 38;

| (j) | compilarea inventarului armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(j)

compilarea inventarului armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii.

CAPITOLUL 8

Dispoziții finale

Articolul 43

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (5), articolul 15 alineatul (5), articolul 26 alineatul (6), articolul 37 alineatul (7) și articolul 40 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de 5 ani începând de la 24 decembrie 2018. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (5), articolul 15 alineatul (5), articolul 26 alineatul (6), articolul 37 alineatul (7) și articolul 40 alineatul (4) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (5), articolului 15 alineatul (5), articolului 26 alineatul (6), articolului 37 alineatul (7) și articolului 40 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau, în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor ridica obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 44

Comitetele

(1)   Comisia este asistată de:

| (a) | un Comitet privind schimbările climatice, în ceea ce privește punerea în aplicare a aspectelor menționate la articolul 19 alineatul (5), articolul 26 alineatul (7), articolul 37 alineatul (6), articolul 38 alineatul (3) și articolul 39 alineatul (3); și |
| --- | --- |

(a)

un Comitet privind schimbările climatice, în ceea ce privește punerea în aplicare a aspectelor menționate la articolul 19 alineatul (5), articolul 26 alineatul (7), articolul 37 alineatul (6), articolul 38 alineatul (3) și articolul 39 alineatul (3); și

| (b) | un Comitet al uniunii energetice, în ceea ce privește punerea în aplicare a aspectelor menționate la articolul 17 alineatul (4) și la articolul 33 alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

un Comitet al uniunii energetice, în ceea ce privește punerea în aplicare a aspectelor menționate la articolul 17 alineatul (4) și la articolul 33 alineatul (4).

(2)   Respectivele comitete reprezintă comitete în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(3)   Comitetul privind schimbările climatice menționat la alineatul (1) litera (a) din prezentul articol înlocuiește comitetul instituit prin articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

(4)   În cazul în care oricare dintre comitetele menționate la alineatul (1) are în vedere aspecte orizontale și acțiuni comune, acesta informează în consecință celălalt comitet menționat la alineatul (1), pentru a asigura coerența politicilor și a maximiza sinergiile dintre sectoare.

(5)   Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul sau reprezentanții în cadrul Comitetului privind schimbările climatice și al Comitetului uniunii energetice. Reprezentanții din cadrul fiecărui comitet sunt invitați să participe la reuniunile celuilalt.

(6)   În cazul în care se face trimitere la prezentul articol, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 45

Revizuire

În termen de șase luni de la realizarea fiecărei evaluări la nivel global convenite în temeiul articolului 14 din Acordul de la Paris, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, la contribuția sa la guvernanța uniunii energetice, la contribuția sa la îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris, la progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor privind energia și clima pentru 2030, la îndeplinirea obiectivelor suplimentare privind uniunea energetică și la conformitatea dispozițiilor în materie de planificare, de raportare și de monitorizare stabilite în prezentul regulament cu alte acte legislative ale Uniunii sau cu decizii legate de CCONUSC și de Acordul de la Paris. Rapoartele Comisiei pot fi însoțite de propuneri legislative, dacă este cazul.

Articolul 46

Modificări ale Directivei 94/22/CE

Directiva 94/22/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 8, alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

1.

La articolul 8, alineatul (2) se elimină.

| 2. | Articolul 9 se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 9 se elimină.

Articolul 47

Modificări aduse Directivei 98/70/CE

Directiva 98/70/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 7a se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1) al treilea paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | volumul total al fiecărui tip de carburant sau de energie furnizat; și”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 7a se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1) al treilea paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

volumul total al fiecărui tip de carburant sau de energie furnizat; și”;

| (b) | la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Statele membre le impun furnizorilor să reducă, cât mai treptat posibil, emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, per unitate de energie, de către carburanții și energia furnizată, cu până la 10 % până la 31 decembrie 2020, având ca referință standardul de carburant de referință stabilit în anexa II la Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului. Această reducere constă în:”. |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre le impun furnizorilor să reducă, cât mai treptat posibil, emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, per unitate de energie, de către carburanții și energia furnizată, cu până la 10 % până la 31 decembrie 2020, având ca referință standardul de carburant de referință stabilit în anexa II la Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului. Această reducere constă în:”.

| 2. | La articolul 8, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Comisia se asigură că informațiile transmise în temeiul alineatului (3) sunt puse la dispoziție cu promptitudine prin mijloace adecvate.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 8, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Comisia se asigură că informațiile transmise în temeiul alineatului (3) sunt puse la dispoziție cu promptitudine prin mijloace adecvate.”

Articolul 48

Modificări ale Directivei 2009/31/CE

Directiva 2009/31/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 27, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „La fiecare patru ani, statele membre înaintează Comisiei un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive, inclusiv registrul menționat la articolul 25 alineatul (1) litera (b). Primul raport se transmite Comisiei până la 30 iunie 2011. Raportul se întocmește pe baza unui chestionar sau a unei prezentări generale adoptate de Comisie sub formă de acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul (2). Chestionarul sau prezentarea generală se trimit statelor membre cu cel puțin șase luni înainte de termenul de depunere a raportului.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 27, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„La fiecare patru ani, statele membre înaintează Comisiei un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive, inclusiv registrul menționat la articolul 25 alineatul (1) litera (b). Primul raport se transmite Comisiei până la 30 iunie 2011. Raportul se întocmește pe baza unui chestionar sau a unei prezentări generale adoptate de Comisie sub formă de acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul (2). Chestionarul sau prezentarea generală se trimit statelor membre cu cel puțin șase luni înainte de termenul de depunere a raportului.”

| 2. | La articolul 38, alineatul (1) se elimină. |
| --- | --- |

2.

La articolul 38, alineatul (1) se elimină.

Articolul 49

Modificări aduse Regulamentului (CE) nr. 663/2009

Regulamentul (CE) nr. 663/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 27, alineatele (1) și (3) se elimină. |
| --- | --- |

1.

La articolul 27, alineatele (1) și (3) se elimină.

| 2. | Articolul 28 se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 28 se elimină.

Articolul 50

Modificare adusă Regulamentului (CE) nr. 715/2009

În Regulamentul (CE) nr. 715/2009, articolul 29 se elimină.

Articolul 51

Modificări aduse Directivei 2009/73/CE

Directiva 2009/73/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 5 se elimină. |
| --- | --- |

1.

Articolul 5 se elimină.

| 2. | Articolul 52 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 52
  Raportare
  Comisia monitorizează și examinează aplicarea prezentei directive și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar general, ca anexă la raportul privind starea uniunii energetice menționat la articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*1).


  (*1)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

2.

Articolul 52 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 52

Raportare

Comisia monitorizează și examinează aplicarea prezentei directive și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar general, ca anexă la raportul privind starea uniunii energetice menționat la articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*1).

(*1)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”
  "

*1

Articolul 52

Modificare adusă Directivei 2009/119/CE a Consiliului

La articolul 6 din Directiva 2009/119/CE, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Până la data de 15 martie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei o copie sintetică a registrului stocurilor menționat la alineatul (1), care arată cel puțin cantitățile și natura stocurilor de urgență incluse în registru în ultima zi a anului calendaristic precedent.”

Articolul 53

Modificări aduse Directivei 2010/31/UE

Directiva 2010/31/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2a se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Fiecare stat membru stabilește o strategie de renovare pe termen lung pentru a sprijini renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, într-un parc imobiliar cu un nivel ridicat de eficiență energetică și decarbonizat până în 2050, facilitând transformarea eficace din punct de vedere al costurilor a clădirilor existente în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. Fiecare strategie de renovare pe termen lung cuprinde:”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 2a se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Fiecare stat membru stabilește o strategie de renovare pe termen lung pentru a sprijini renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, într-un parc imobiliar cu un nivel ridicat de eficiență energetică și decarbonizat până în 2050, facilitând transformarea eficace din punct de vedere al costurilor a clădirilor existente în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. Fiecare strategie de renovare pe termen lung cuprinde:”;

| (b) | se adaugă următorul alineat:

  „(8)   Strategia de renovare pe termen lung a fiecărui stat membru se transmite Comisiei în cadrul planului național final integrat privind energia și clima al statului membru respectiv, menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*2). Prin derogare de la articolul 3 alineatul (1) din respectivul regulament, prima strategie de renovare pe termen lung prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol se transmite Comisiei până la data de 10 martie 2020.


  (*2)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat:

„(8)   Strategia de renovare pe termen lung a fiecărui stat membru se transmite Comisiei în cadrul planului național final integrat privind energia și clima al statului membru respectiv, menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*2). Prin derogare de la articolul 3 alineatul (1) din respectivul regulament, prima strategie de renovare pe termen lung prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol se transmite Comisiei până la data de 10 martie 2020.

(*2)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”
  "

*2

| 2. | La articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf, teza „Raportul poate fi inclus în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE” se elimină. |
| --- | --- |

2.

La articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf, teza „Raportul poate fi inclus în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE” se elimină.

| 3. | La articolul 9, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   În cadrul raportului privind starea uniunii energetice menționat la articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare patru ani, un raport cu privire la progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește creșterea numărului de clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero. Pe baza acestor informații raportate, dacă este necesar, Comisia elaborează un plan de acțiune și propune recomandări și măsuri în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru creșterea numărului acestor clădiri și încurajarea bunelor practici în ceea ce privește transformarea rentabilă a clădirilor existente în clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 9, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În cadrul raportului privind starea uniunii energetice menționat la articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare patru ani, un raport cu privire la progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește creșterea numărului de clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero. Pe baza acestor informații raportate, dacă este necesar, Comisia elaborează un plan de acțiune și propune recomandări și măsuri în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru creșterea numărului acestor clădiri și încurajarea bunelor practici în ceea ce privește transformarea rentabilă a clădirilor existente în clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero.”

| 4. | La articolul 10, alineatele (2) și (3) se elimină. |
| --- | --- |

4.

La articolul 10, alineatele (2) și (3) se elimină.

| 5. | La articolul 14 alineatul (3), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Respectivul raport se transmite Comisiei în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima ale statelor membre, menționate la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999” |
| --- | --- |

5.

La articolul 14 alineatul (3), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Respectivul raport se transmite Comisiei în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima ale statelor membre, menționate la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999”

| 6. | La articolul 15 alineatul (3), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Respectivul raport se transmite Comisiei în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima ale statelor membre, menționate la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 15 alineatul (3), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Respectivul raport se transmite Comisiei în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima ale statelor membre, menționate la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”

Articolul 54

Modificări aduse Directivei 2012/27/UE

Directiva 2012/27/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 4 se elimină. |
| --- | --- |

1.

Articolul 4 se elimină.

| 2. | La articolul 18 alineatul (1), litera (e) se elimină. |
| --- | --- |

2.

La articolul 18 alineatul (1), litera (e) se elimină.

| 3. | Articolul 24 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (1), (3), (4) și (11) se elimină; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 24 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (1), (3), (4) și (11) se elimină;

| (b) | alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se elimină.

| 4. | Anexa XIV se elimină. |
| --- | --- |

4.

Anexa XIV se elimină.

Articolul 55

Modificare adusă Directivei 2013/30/UE

La articolul 25 din Directiva 2013/30/UE, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre prezintă anual un raport Comisiei, în cadrul raportării anuale menționate la articolul 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*3), cu privire la informațiile specificate la punctul 3 din anexa IX.

Articolul 56

Modificări aduse Directivei (UE) 2015/652

Directiva (UE) 2015/652 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   În fiecare an până la data de 31 decembrie, statele membre furnizează Comisiei datele pentru anul calendaristic precedent referitoare la respectarea articolului 7a din Directiva 98/70/CE, astfel cum sunt definite în anexa III la prezenta directivă.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În fiecare an până la data de 31 decembrie, statele membre furnizează Comisiei datele pentru anul calendaristic precedent referitoare la respectarea articolului 7a din Directiva 98/70/CE, astfel cum sunt definite în anexa III la prezenta directivă.”

| 2. | În partea 2 din anexa I, punctul 1 litera (h) și punctele 2, 3, 4 și 7 se elimină. |
| --- | --- |

2.

În partea 2 din anexa I, punctul 1 litera (h) și punctele 2, 3, 4 și 7 se elimină.

| 3. | Anexa III se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Statele membre prezintă un raport cu privire la datele enumerate la punctul 3. Datele respective trebuie să fie raportate pentru toți carburanții și pentru toate formele de energie introduse pe piață în fiecare stat membru. În cazul în care se amestecă mai mulți biocarburanți cu combustibili fosili, trebuie să fie furnizate datele pentru fiecare biocarburant.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa III se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Statele membre prezintă un raport cu privire la datele enumerate la punctul 3. Datele respective trebuie să fie raportate pentru toți carburanții și pentru toate formele de energie introduse pe piață în fiecare stat membru. În cazul în care se amestecă mai mulți biocarburanți cu combustibili fosili, trebuie să fie furnizate datele pentru fiecare biocarburant.”;

| (b) | la punctul 3, literele (e) și (f) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

la punctul 3, literele (e) și (f) se elimină.

| 4. | Anexa IV se modifică după cum urmează:






  (a) | următoarele modele pentru raportarea informațiilor privind coerența datelor raportate se elimină:






  — | Origine – Furnizori unici |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Anexa IV se modifică după cum urmează:

(a)

următoarele modele pentru raportarea informațiilor privind coerența datelor raportate se elimină:

—

Origine – Furnizori unici

| — | Origine – Furnizori comuni |
| --- | --- |

—

Origine – Furnizori comuni

| — | Locul de achiziție |
| --- | --- |

—

Locul de achiziție

| (b) | în formatul notelor, punctele 8 și 9 se elimină. |
| --- | --- |

(b)

în formatul notelor, punctele 8 și 9 se elimină.

Articolul 57

Abrogare

Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se abrogă începând cu 1 ianuarie 2021, sub rezerva dispozițiilor tranzitorii prevăzute la articolul 58 din prezentul regulament, cu excepția articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care se abrogă începând cu 24 decembrie 2018. Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XIII.

Articolul 58

Dispoziții tranzitorii

Prin derogare de la articolul 57 din prezentul regulament, articolul 7 și articolul 17 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare rapoartelor care conțin datele necesare în temeiul respectivelor articole pentru anii 2018, 2019 și 2020.

Articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare în ceea ce privește a doua perioadă de angajament în temeiul protocolului de la Kyoto.

Articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare revizuirii datelor inventarelor de gaze cu efect de seră pentru anii 2018, 2019 și 2020.

Articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare prezentării raportului necesar în temeiul articolului respectiv.

Pentru a asigura coerența și certitudinea juridică, niciun element al prezentului regulament nu împiedică aplicarea derogărilor prevăzute în legislația sectorială corespunzătoare a Uniunii în domeniul energiei electrice și al pregătirii pentru riscuri legate de energia electrică.

Articolul 59

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 40, articolul 53 alineatele (2), (3) și (4), articolul 54 alineatul (3) litera (a), articolul 54 alineatul (4) și articolul 55 se aplică începând cu 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Strasbourg, 11 decembrie 2018.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  JO C 246, 28.7.2017, p. 34.

1

(2)  
  JO C 342, 12.10.2017, p. 111.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 13 noiembrie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 4 decembrie 2018.

3

(4)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

4

(5)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

5

(6)  Decizia (UE) 2016/1841 a Consiliului din 5 octombrie 2016 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (JO L 282, 19.10.2016, p. 1).

6

(7)  Decizia 2002/358/CE a Consiliului of 25 aprilie 2002 privind aprobarea, în numele Comunității Europene, a Protocolului de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și îndeplinirea în comun a angajamentelor care decurg din acesta (JO L 130, 15.5.2002, p. 1).

7

(8)  Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (JO L 344, 17.12.2016, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

9

(10)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 66/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 ianuarie 2006 de instituire a unui registru european al emisiilor și transferului de poluanți și de modificare a Directivelor 91/689/CEE și 96/61/CE ale Consiliului (JO L 33, 4.2.2006, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (JO L 304, 14.11.2008, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 517/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind gazele fluorurate cu efect de seră și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 842/2006 (JO L 150, 20.5.2014, p. 195).

13

(14)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).

14

(15)  Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (JO L 115, 25.4.2013, p. 39).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

16

(17)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

18

(19)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (a se vedea pagina 82 din prezentul Jurnal Oficial).

19

(20)  Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (JO L 122, 24.4.2014, p. 44)

20

(21)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

21

(22)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

22

(23)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

23

(24)  Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (JO L 164, 30.6.1994, p. 3).

24

(25)  Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

25

(26)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

26

(27)  Regulamentul (CE) nr. 663/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei (JO L 200, 31.7.2009, p. 31).

27

(28)  Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (JO L 211, 14.8.2009, p. 36).

28

(29)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

29

(30)  Directiva 2009/119/CE a Consiliului din 14 septembrie 2009 privind obligația statelor membre de a menține un nivel minim de rezerve de țiței și/sau de produse petroliere (JO L 265, 9.10.2009, p. 9).

30

(31)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

31

(32)  Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iunie 2013 privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore și de modificare a Directivei 2004/35/CE (JO L 178, 28.6.2013, p. 66).

32

(33)  Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului din 20 aprilie 2015 de stabilire a metodelor de calcul și a cerințelor de raportare în temeiul Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea benzinei și a motorinei (JO L 107, 25.4.2015, p. 26).

33

(34)  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

34

(35)  Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (JO L 198, 28.7.2017, p. 1).

35

---

ANEXA I

CADRUL GENERAL PENTRU PLANURILE NAȚIONALE INTEGRATE PRIVIND ENERGIA ȘI CLIMA

Partea 1

Cadrul general

SECȚIUNEA A: PLANUL NAȚIONAL

1.   PREZENTARE GENERALĂ ȘI PROCESUL DE STABILIRE A PLANULUI

1.1.   Rezumat

| i. | Contextul politic, economic, social și de mediu al planului |
| --- | --- |

i.

Contextul politic, economic, social și de mediu al planului

| ii. | Strategia referitoare la cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice |
| --- | --- |

ii.

Strategia referitoare la cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice

| iii. | Tabel recapitulativ cu principalele obiective, politici și măsuri ale planului |
| --- | --- |

iii.

Tabel recapitulativ cu principalele obiective, politici și măsuri ale planului

1.2.   Prezentare generală a situației actuale a politicii

| i. | Sistemul energetic al Uniunii și cel național și contextul de politică al planului național |
| --- | --- |

i.

Sistemul energetic al Uniunii și cel național și contextul de politică al planului național

| ii. | Politicile actuale privind energia și clima și măsuri referitoare la cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice |
| --- | --- |

ii.

Politicile actuale privind energia și clima și măsuri referitoare la cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice

| iii. | Aspecte-cheie cu importanță transfrontalieră |
| --- | --- |

iii.

Aspecte-cheie cu importanță transfrontalieră

| iv. | Structura administrativă de punere în aplicare a politicilor naționale privind energia și clima |
| --- | --- |

iv.

Structura administrativă de punere în aplicare a politicilor naționale privind energia și clima

1.3.   Consultări și implicarea entităților naționale și de la nivelul Uniunii, precum și rezultatul acestora

| i. | Implicarea Parlamentului național |
| --- | --- |

i.

Implicarea Parlamentului național

| ii. | Implicarea autorităților locale și regionale |
| --- | --- |

ii.

Implicarea autorităților locale și regionale

| iii. | Consultări cu părțile interesate, inclusiv cu partenerii sociali, și angajarea societății civile și a publicului larg |
| --- | --- |

iii.

Consultări cu părțile interesate, inclusiv cu partenerii sociali, și angajarea societății civile și a publicului larg

| iv. | Consultări cu alte state membre |
| --- | --- |

iv.

Consultări cu alte state membre

| v. | Procesul iterativ cu Comisia |
| --- | --- |

v.

Procesul iterativ cu Comisia

1.4.   Cooperarea regională în decursul elaborării planului

| i. | Elementele care fac obiectul unor planificări comune sau coordonate cu alte state membre |
| --- | --- |

i.

Elementele care fac obiectul unor planificări comune sau coordonate cu alte state membre

| ii. | Explicarea modului în care planul ia în considerare cooperarea regională |
| --- | --- |

ii.

Explicarea modului în care planul ia în considerare cooperarea regională

2.   OBIECTIVE NAȚIONALE

2.1.   Dimensiunea „decarbonizare”

2.1.1.   Emisiile și absorbțiile de GES (1)

| i. | Elementele prevăzute la articolul 4 litera (a) punctul 1 |
| --- | --- |

i.

Elementele prevăzute la articolul 4 litera (a) punctul 1

| ii. | Dacă este cazul, alte obiective naționale care sunt consecvente cu Acordul de la Paris și cu strategiile pe termen lung existente. Dacă este cazul, în ceea ce privește contribuția la îndeplinirea angajamentului general al Uniunii de reducere a emisiilor de GES, alte obiective, inclusiv obiective sectoriale și obiective de adaptare, dacă sunt disponibile |
| --- | --- |

ii.

Dacă este cazul, alte obiective naționale care sunt consecvente cu Acordul de la Paris și cu strategiile pe termen lung existente. Dacă este cazul, în ceea ce privește contribuția la îndeplinirea angajamentului general al Uniunii de reducere a emisiilor de GES, alte obiective, inclusiv obiective sectoriale și obiective de adaptare, dacă sunt disponibile

2.1.2.   Energia din surse regenerabile

| i. | Elementele prevăzute la articolul 4 litera (a) punctul 2 |
| --- | --- |

i.

Elementele prevăzute la articolul 4 litera (a) punctul 2

| ii. | Traiectoriile estimate privind ponderea sectorială a energiei din surse regenerabile în consumul de energie finală în perioada 2021-2030 în sectorul energiei electrice, al încălzirii și al răcirii și în sectorul transporturilor |
| --- | --- |

ii.

Traiectoriile estimate privind ponderea sectorială a energiei din surse regenerabile în consumul de energie finală în perioada 2021-2030 în sectorul energiei electrice, al încălzirii și al răcirii și în sectorul transporturilor

| iii. | Traiectoriile estimate, defalcate per tehnologie de energie din surse regenerabile pe care statul membru intenționează să le folosească pentru a obține traiectoriile sectoriale și traiectoria globală pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut total de energie preconizat per tehnologie și per sector, în Mtep, și puterea totală instalată planificată (împărțită în putere nouă și repowering) per tehnologie și per sector, în MW |
| --- | --- |

iii.

Traiectoriile estimate, defalcate per tehnologie de energie din surse regenerabile pe care statul membru intenționează să le folosească pentru a obține traiectoriile sectoriale și traiectoria globală pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut total de energie preconizat per tehnologie și per sector, în Mtep, și puterea totală instalată planificată (împărțită în putere nouă și repowering) per tehnologie și per sector, în MW

| iv. | Traiectoriile estimate privind cererea de bioenergie, defalcată pe energie termică, energie electrică și transporturi, și privind oferta de biomasă, defalcată pe materii prime și pe proveniență (făcând distincție între producția internă și importuri). Pentru biomasa forestieră, o evaluare a sursei sale și impactul asupra absorbantului LULUCF |
| --- | --- |

iv.

Traiectoriile estimate privind cererea de bioenergie, defalcată pe energie termică, energie electrică și transporturi, și privind oferta de biomasă, defalcată pe materii prime și pe proveniență (făcând distincție între producția internă și importuri). Pentru biomasa forestieră, o evaluare a sursei sale și impactul asupra absorbantului LULUCF

| v. | Dacă este cazul, alte traiectorii și obiective naționale, inclusiv pe termen lung sau sectoriale (de exemplu, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, energia din surse regenerabile produsă de orașe, de comunități de energie din surse regenerabile și de autoconsumatori de energie din surse regenerabile, energia recuperată din nămolul obținut în urma epurării apelor uzate) |
| --- | --- |

v.

Dacă este cazul, alte traiectorii și obiective naționale, inclusiv pe termen lung sau sectoriale (de exemplu, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, energia din surse regenerabile produsă de orașe, de comunități de energie din surse regenerabile și de autoconsumatori de energie din surse regenerabile, energia recuperată din nămolul obținut în urma epurării apelor uzate)

2.2.   Dimensiunea „eficiență energetică”

| i. | Elementele prevăzute la articolul 4 litera (b) |
| --- | --- |

i.

Elementele prevăzute la articolul 4 litera (b)

| ii. | Etapele orientative pentru 2030, 2040 și 2050, indicatorii măsurabili ai progresului stabiliți la nivel intern, o estimare bazată pe dovezi a economiilor de energie preconizate și a altor beneficii, precum și contribuțiile acestora la obiectivele Uniunii în materie de eficiență energetică, astfel cum sunt menționate în foile de parcurs stabilite în cadrul strategiilor de renovare pe termen lung pentru parcul național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE |
| --- | --- |

ii.

Etapele orientative pentru 2030, 2040 și 2050, indicatorii măsurabili ai progresului stabiliți la nivel intern, o estimare bazată pe dovezi a economiilor de energie preconizate și a altor beneficii, precum și contribuțiile acestora la obiectivele Uniunii în materie de eficiență energetică, astfel cum sunt menționate în foile de parcurs stabilite în cadrul strategiilor de renovare pe termen lung pentru parcul național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE

| iii. | Dacă este cazul, alte obiective naționale, inclusiv obiective sau strategii pe termen lung și obiective sectoriale, precum și obiectivele naționale în domenii precum eficiența energetică în sectorul transporturilor și în ceea ce privește încălzirea și răcirea |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, alte obiective naționale, inclusiv obiective sau strategii pe termen lung și obiective sectoriale, precum și obiectivele naționale în domenii precum eficiența energetică în sectorul transporturilor și în ceea ce privește încălzirea și răcirea

2.3.   Dimensiunea „securitate energetică”

| i. | Elementele prevăzute la articolul 4 litera (c) |
| --- | --- |

i.

Elementele prevăzute la articolul 4 litera (c)

| ii. | Obiectivele naționale în ceea ce privește sporirea: gradului de diversitate a surselor de energie și în ceea ce privește aprovizionarea cu energie din țări terțe pentru a îmbunătăți capacitatea de rezistență a sistemelor energetice regionale și naționale |
| --- | --- |

ii.

Obiectivele naționale în ceea ce privește sporirea: gradului de diversitate a surselor de energie și în ceea ce privește aprovizionarea cu energie din țări terțe pentru a îmbunătăți capacitatea de rezistență a sistemelor energetice regionale și naționale

| iii. | Dacă este cazul, obiectivele naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe, pentru a îmbunătăți capacitatea de rezistență a sistemelor energetice regionale și naționale |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, obiectivele naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe, pentru a îmbunătăți capacitatea de rezistență a sistemelor energetice regionale și naționale

| iv. | Obiectivele naționale în ceea ce privește creșterea flexibilității sistemului energetic național, în special prin utilizarea surselor interne de energie, participarea activă a cererii și stocarea energiei |
| --- | --- |

iv.

Obiectivele naționale în ceea ce privește creșterea flexibilității sistemului energetic național, în special prin utilizarea surselor interne de energie, participarea activă a cererii și stocarea energiei

2.4.   Dimensiunea „piața internă a energiei”

2.4.1.   Interconectivitatea rețelelor electrice

| i. | Nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice în 2030 spre care tinde statul membru, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor electrice pentru 2030 de cel puțin 15 %, cu o strategie cu nivelul începând din 2021, definită în strânsă cooperare cu statele membre afectate, ținând seama de obiectivul de 10 % de interconectare prevăzut pentru 2020 și de următorii indicatori ai gradului de urgență a măsurilor:






  (1) | Diferențele de preț pe piața angro ce depășesc un prag orientativ de 2 EUR/MWh între statele membre, regiuni sau zone de ofertare; |
| --- | --- | --- |

i.

Nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice în 2030 spre care tinde statul membru, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor electrice pentru 2030 de cel puțin 15 %, cu o strategie cu nivelul începând din 2021, definită în strânsă cooperare cu statele membre afectate, ținând seama de obiectivul de 10 % de interconectare prevăzut pentru 2020 și de următorii indicatori ai gradului de urgență a măsurilor:

(1)

Diferențele de preț pe piața angro ce depășesc un prag orientativ de 2 EUR/MWh între statele membre, regiuni sau zone de ofertare;

| (2) | Capacitate nominală de transport a interconexiunilor sub 30 % din vârful de sarcină; |
| --- | --- |

(2)

Capacitate nominală de transport a interconexiunilor sub 30 % din vârful de sarcină;

| (3) | Capacitate nominală de transport a interconexiunilor sub 30 % din puterea instalată de producere a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(3)

Capacitate nominală de transport a interconexiunilor sub 30 % din puterea instalată de producere a energiei din surse regenerabile.

Fiecare interconexiune nouă face obiectul unei analize cost-beneficiu din punct de vedere socioeconomic și de mediu și este implementată numai în cazul în care beneficiile potențiale sunt mai mari decât costurile

2.4.2.   Infrastructura de transport al energiei

| i. | Proiectele esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului și, dacă este cazul, proiectele de modernizare, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul celor cinci dimensiuni ale strategiei pentru uniunea energetică |
| --- | --- |

i.

Proiectele esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului și, dacă este cazul, proiectele de modernizare, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul celor cinci dimensiuni ale strategiei pentru uniunea energetică

| ii. | Dacă este cazul, principalele proiecte de infrastructură preconizate, în afara proiectelor de interes comun (PIC) (2) |
| --- | --- |

ii.

Dacă este cazul, principalele proiecte de infrastructură preconizate, în afara proiectelor de interes comun (PIC) (2)

2.4.3.   Integrarea piețelor

| i. | Obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, în special, referitoare la promovarea unor prețuri la energia electrică stabilite în mod competitiv în conformitate cu legislația sectorială relevantă, integrarea și cuplarea piețelor, având drept scop sporirea capacității comercializabile a interconexiunilor existente, rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare, precum și semnalele de preț în timp real, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele |
| --- | --- |

i.

Obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, în special, referitoare la promovarea unor prețuri la energia electrică stabilite în mod competitiv în conformitate cu legislația sectorială relevantă, integrarea și cuplarea piețelor, având drept scop sporirea capacității comercializabile a interconexiunilor existente, rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare, precum și semnalele de preț în timp real, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele

| ii. | Dacă este cazul, obiectivele naționale referitoare la participarea nediscriminatorie a energiei din surse regenerabile, participarea activă a cererii și stocarea, inclusiv prin agregare, pe toate piețele de energie, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele |
| --- | --- |

ii.

Dacă este cazul, obiectivele naționale referitoare la participarea nediscriminatorie a energiei din surse regenerabile, participarea activă a cererii și stocarea, inclusiv prin agregare, pe toate piețele de energie, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele

| iii. | Dacă este cazul, obiectivele naționale privind asigurarea participării consumatorilor la sistemul energetic și beneficiile obținute de pe urma autogenerării și a noilor tehnologii, inclusiv a contoarelor inteligente |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, obiectivele naționale privind asigurarea participării consumatorilor la sistemul energetic și beneficiile obținute de pe urma autogenerării și a noilor tehnologii, inclusiv a contoarelor inteligente

| iv. | Obiectivele naționale în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului energetic, precum și referitoare la flexibilitatea sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele |
| --- | --- |

iv.

Obiectivele naționale în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului energetic, precum și referitoare la flexibilitatea sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele

| v. | Dacă este cazul, obiectivele naționale privind protecția consumatorilor de energie și îmbunătățirea competitivității sectorului de energie cu amănuntul |
| --- | --- |

v.

Dacă este cazul, obiectivele naționale privind protecția consumatorilor de energie și îmbunătățirea competitivității sectorului de energie cu amănuntul

2.4.4.   Sărăcia energetică

Dacă este cazul, obiectivele naționale în ceea ce privește sărăcia energetică, inclusiv un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele

2.5.   Dimensiunea „cercetare, inovare și competitivitate”

| i. | Obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind inovarea și cercetarea publică și, dacă sunt disponibile, privind inovarea și cercetarea privată legată de uniunea energetică, inclusiv, dacă este cazul, un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele |
| --- | --- |

i.

Obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind inovarea și cercetarea publică și, dacă sunt disponibile, privind inovarea și cercetarea privată legată de uniunea energetică, inclusiv, dacă este cazul, un termen până la care să fie îndeplinite obiectivele

| ii. | Dacă sunt disponibile, obiectivele naționale pentru 2050 privind promovarea tehnologiilor pentru energie nepoluantă și, dacă este cazul, obiectivele naționale, inclusiv obiectivele pe termen lung (2050), pentru implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv pentru decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și, dacă este cazul, pentru infrastructura aferentă de transport și stocare a dioxidului de carbon |
| --- | --- |

ii.

Dacă sunt disponibile, obiectivele naționale pentru 2050 privind promovarea tehnologiilor pentru energie nepoluantă și, dacă este cazul, obiectivele naționale, inclusiv obiectivele pe termen lung (2050), pentru implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv pentru decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și, dacă este cazul, pentru infrastructura aferentă de transport și stocare a dioxidului de carbon

| iii. | Dacă este cazul, obiectivele naționale în ceea ce privește competitivitatea |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, obiectivele naționale în ceea ce privește competitivitatea

3.   POLITICI ȘI MĂSURI

3.1.   Dimensiunea „decarbonizare”

3.1.1.   Emisiile și absorbțiile de GES

| i. | Politicile și măsurile pentru atingerea obiectivului stabilit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, menționat la punctul 2.1.1, și politicile și măsurile pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/841, acoperind toate sectoarele importante generatoare de emisii și sectoarele pentru sporirea absorbțiilor, cu o perspectivă către viziunea și obiectivul pe termen lung de a deveni o economie cu emisii scăzute și de a obține un echilibru între emisii și absorbții în conformitate cu Acordul de la Paris |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile pentru atingerea obiectivului stabilit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, menționat la punctul 2.1.1, și politicile și măsurile pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/841, acoperind toate sectoarele importante generatoare de emisii și sectoarele pentru sporirea absorbțiilor, cu o perspectivă către viziunea și obiectivul pe termen lung de a deveni o economie cu emisii scăzute și de a obține un echilibru între emisii și absorbții în conformitate cu Acordul de la Paris

| ii. | Dacă este cazul, cooperarea regională în acest domeniu |
| --- | --- |

ii.

Dacă este cazul, cooperarea regională în acest domeniu

| iii. | Fără a aduce atingere aplicabilității normelor privind ajutoarele de stat, măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul |
| --- | --- |

iii.

Fără a aduce atingere aplicabilității normelor privind ajutoarele de stat, măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul

3.1.2.   Energia din surse regenerabile

| i. | Politicile și măsurile pentru a realiza contribuția națională la obiectivul obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și traiectoriile menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 și, dacă este cazul sau dacă sunt disponibile, elementele menționate la punctul 2.1.2 din prezenta anexă, inclusiv măsuri specifice sectoarelor și tehnologiilor (3) |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile pentru a realiza contribuția națională la obiectivul obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și traiectoriile menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 și, dacă este cazul sau dacă sunt disponibile, elementele menționate la punctul 2.1.2 din prezenta anexă, inclusiv măsuri specifice sectoarelor și tehnologiilor (3)

| ii. | Dacă sunt relevante, măsurile specifice pentru cooperarea regională, precum și, opțional, excedentul estimat de producție de energie din surse regenerabile care ar putea fi transferat către alte state membre pentru a realiza contribuția națională și traiectoriile menționate la punctul 2.1.2 |
| --- | --- |

ii.

Dacă sunt relevante, măsurile specifice pentru cooperarea regională, precum și, opțional, excedentul estimat de producție de energie din surse regenerabile care ar putea fi transferat către alte state membre pentru a realiza contribuția națională și traiectoriile menționate la punctul 2.1.2

| iii. | Măsurile specifice privind sprijinul financiar, dacă este cazul, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii, pentru promovarea producției și utilizării de energie din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor |
| --- | --- |

iii.

Măsurile specifice privind sprijinul financiar, dacă este cazul, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii, pentru promovarea producției și utilizării de energie din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor

| iv. | Dacă este cazul, evaluarea sprijinului pentru energia electrică din surse regenerabile pe care statele membre trebuie să îl ofere în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001 |
| --- | --- |

iv.

Dacă este cazul, evaluarea sprijinului pentru energia electrică din surse regenerabile pe care statele membre trebuie să îl ofere în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001

| v. | Măsurile specifice pentru introducerea unuia sau mai multor puncte de contact, raționalizarea procedurilor administrative, furnizarea de informații și de formare și facilitarea utilizării contractelor de achiziție de energie electrică
  Rezumatul politicilor și măsurilor prevăzute de cadrul favorabil pe care statele membre le-au instituit în temeiul articolului 21 alineatul (6) și al articolului 22 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru a promova și a facilita dezvoltarea autoconsumului de energie și a comunităților de energie din surse regenerabile |
| --- | --- |

v.

Măsurile specifice pentru introducerea unuia sau mai multor puncte de contact, raționalizarea procedurilor administrative, furnizarea de informații și de formare și facilitarea utilizării contractelor de achiziție de energie electrică

Rezumatul politicilor și măsurilor prevăzute de cadrul favorabil pe care statele membre le-au instituit în temeiul articolului 21 alineatul (6) și al articolului 22 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru a promova și a facilita dezvoltarea autoconsumului de energie și a comunităților de energie din surse regenerabile

| vi. | Evaluarea necesității de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată produse din surse regenerabile |
| --- | --- |

vi.

Evaluarea necesității de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată produse din surse regenerabile

| vii. | Dacă este cazul, măsuri specifice pentru promovarea utilizării energiei din biomasă, în special pentru mobilizarea de noi surse de biomasă, ținând seama de:






  — | disponibilitatea biomasei, inclusiv a biomasei durabile: atât potențialul intern, cât și importurile din țări terțe |
| --- | --- | --- |

vii.

Dacă este cazul, măsuri specifice pentru promovarea utilizării energiei din biomasă, în special pentru mobilizarea de noi surse de biomasă, ținând seama de:

—

disponibilitatea biomasei, inclusiv a biomasei durabile: atât potențialul intern, cât și importurile din țări terțe

| — | alte utilizări ale biomasei de către alte sectoare (bazate pe agricultură și pe silvicultură), precum și măsuri pentru asigurarea unei producții și utilizări durabile a biomasei |
| --- | --- |

—

alte utilizări ale biomasei de către alte sectoare (bazate pe agricultură și pe silvicultură), precum și măsuri pentru asigurarea unei producții și utilizări durabile a biomasei

3.1.3.   Alte elemente ale dimensiunii

| i. | Dacă este cazul, politicile și măsurile naționale care afectează sectorul EU ETS și evaluarea complementarității și a impactului asupra schemei EU ETS |
| --- | --- |

i.

Dacă este cazul, politicile și măsurile naționale care afectează sectorul EU ETS și evaluarea complementarității și a impactului asupra schemei EU ETS

| ii. | Politicile și măsurile pentru atingerea altor obiective naționale, dacă este cazul |
| --- | --- |

ii.

Politicile și măsurile pentru atingerea altor obiective naționale, dacă este cazul

| iii. | Politicile și măsurile pentru obținerea mobilității cu emisii scăzute (inclusiv electrificarea transporturilor) |
| --- | --- |

iii.

Politicile și măsurile pentru obținerea mobilității cu emisii scăzute (inclusiv electrificarea transporturilor)

| iv. | Dacă este cazul, politicile naționale, calendarele și măsurile planificate pentru eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili |
| --- | --- |

iv.

Dacă este cazul, politicile naționale, calendarele și măsurile planificate pentru eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili

3.2.   Dimensiunea „eficiență energetică”

Politicile, măsurile și programele planificate pentru atingerea contribuțiilor orientative în materie de eficiență energetică pe plan național pentru 2030, precum și a altor obiective menționate la punctul 2.2, inclusiv măsurile și instrumentele (inclusiv de natură financiară) planificate pentru a promova performanța energetică a clădirilor, în special în ceea ce privește următoarele:

| i. | Schemele naționale de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative în temeiul articolelor 7a și 7b și al articolului 20 alineatul (6) din Directiva 2012/27/UE și care trebuie elaborate în conformitate cu anexa III la prezentul regulament |
| --- | --- |

i.

Schemele naționale de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative în temeiul articolelor 7a și 7b și al articolului 20 alineatul (6) din Directiva 2012/27/UE și care trebuie elaborate în conformitate cu anexa III la prezentul regulament

| ii. | Strategia de renovare pe termen lung pentru sprijinirea renovării parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private (4), inclusiv politicile, măsurile și acțiunile de stimulare a renovării aprofundate rentabile și politicile și acțiunile care vizează segmentele cele mai puțin performante ale parcului național de clădiri, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE |
| --- | --- |

ii.

Strategia de renovare pe termen lung pentru sprijinirea renovării parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private (4), inclusiv politicile, măsurile și acțiunile de stimulare a renovării aprofundate rentabile și politicile și acțiunile care vizează segmentele cele mai puțin performante ale parcului național de clădiri, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE

| iii. | Descrierea politicilor și a măsurilor de promovare a serviciilor energetice în sectorul public și a măsurilor de eliminare a barierelor de reglementare și de altă natură care împiedică adoptarea practicii de a încheia contracte de performanță energetică și a altor modele de servicii de eficiență energetică (5) |
| --- | --- |

iii.

Descrierea politicilor și a măsurilor de promovare a serviciilor energetice în sectorul public și a măsurilor de eliminare a barierelor de reglementare și de altă natură care împiedică adoptarea practicii de a încheia contracte de performanță energetică și a altor modele de servicii de eficiență energetică (5)

| iv. | Alte politici, măsuri și programe planificate pentru atingerea contribuției orientative în materie de eficiență energetică pe plan național pentru 2030, precum și a altor obiective prezentate la punctul 2.2 [de exemplu măsuri de promovare a rolului de exemplu al clădirilor publice și al achizițiilor publice eficiente din punct de vedere energetic, măsuri de promovare a auditurilor energetice și a sistemelor de gestionare a energiei (6), măsuri privind formarea și informarea consumatorilor (7), precum și alte măsuri de promovare a eficienței energetice (8)] |
| --- | --- |

iv.

Alte politici, măsuri și programe planificate pentru atingerea contribuției orientative în materie de eficiență energetică pe plan național pentru 2030, precum și a altor obiective prezentate la punctul 2.2 [de exemplu măsuri de promovare a rolului de exemplu al clădirilor publice și al achizițiilor publice eficiente din punct de vedere energetic, măsuri de promovare a auditurilor energetice și a sistemelor de gestionare a energiei (6), măsuri privind formarea și informarea consumatorilor (7), precum și alte măsuri de promovare a eficienței energetice (8)]

| v. | Dacă este cazul, o descriere a politicilor și a măsurilor de promovare a rolului comunităților locale de energie în sprijinirea punerii în aplicare a politicilor și a măsurilor prevăzute la punctele i, ii, iii și iv |
| --- | --- |

v.

Dacă este cazul, o descriere a politicilor și a măsurilor de promovare a rolului comunităților locale de energie în sprijinirea punerii în aplicare a politicilor și a măsurilor prevăzute la punctele i, ii, iii și iv

| vi. | Descrierea măsurilor pentru dezvoltarea unor măsuri de utilizare a potențialului de eficiență energetică al infrastructurii pentru gaz și pentru energie electrică (9) |
| --- | --- |

vi.

Descrierea măsurilor pentru dezvoltarea unor măsuri de utilizare a potențialului de eficiență energetică al infrastructurii pentru gaz și pentru energie electrică (9)

| vii. | Cooperarea regională în acest domeniu, dacă este cazul |
| --- | --- |

vii.

Cooperarea regională în acest domeniu, dacă este cazul

| viii. | Măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniu, la nivel național |
| --- | --- |

viii.

Măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniu, la nivel național

3.3.   Dimensiunea „securitate energetică” (10)

| i. | Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.3 (11) |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.3 (11)

| ii. | Cooperarea regională în acest domeniu |
| --- | --- |

ii.

Cooperarea regională în acest domeniu

| iii. | Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii

3.4.   Dimensiunea „piața internă a energiei” (12)

3.4.1.   Infrastructura pentru energie electrică

| i. | Politicile și măsurile pentru atingerea nivelului-țintă de interconectivitate, astfel cum este menționat la articolul 4 litera (d) |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile pentru atingerea nivelului-țintă de interconectivitate, astfel cum este menționat la articolul 4 litera (d)

| ii. | Cooperarea regională în acest domeniu (13) |
| --- | --- |

ii.

Cooperarea regională în acest domeniu (13)

| iii. | Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii

3.4.2.   Infrastructura de transport al energiei

| i. | Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.4.2, inclusiv, dacă este cazul, măsurile specifice pentru a permite realizarea de proiecte de interes comun (PIC) și de alte proiecte de infrastructură importante |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.4.2, inclusiv, dacă este cazul, măsurile specifice pentru a permite realizarea de proiecte de interes comun (PIC) și de alte proiecte de infrastructură importante

| ii. | Cooperarea regională în acest domeniu (14) |
| --- | --- |

ii.

Cooperarea regională în acest domeniu (14)

| iii. | Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii

3.4.3.   Integrarea piețelor

| i. | Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.4.3 |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.4.3

| ii. | Măsurile de sporire a flexibilității sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, cum sunt rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare, semnalele de preț în timp real, inclusiv introducerea cuplării piețelor intrazilnice și a piețelor de echilibrare transfrontaliere |
| --- | --- |

ii.

Măsurile de sporire a flexibilității sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, cum sunt rețelele inteligente, agregarea, participarea activă a cererii stocarea, producerea distribuită, mecanismele pentru dispecerizare, redispecerizare și limitare, semnalele de preț în timp real, inclusiv introducerea cuplării piețelor intrazilnice și a piețelor de echilibrare transfrontaliere

| iii. | Dacă este cazul, măsurile de asigurare a participării nediscriminatorii a energiei din surse regenerabile, a participării active a cererii și a stocării, inclusiv prin agregare, pe toate piețele energiei |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, măsurile de asigurare a participării nediscriminatorii a energiei din surse regenerabile, a participării active a cererii și a stocării, inclusiv prin agregare, pe toate piețele energiei

| iv. | Politicile și măsurile pentru protejarea consumatorilor, în special a consumatorilor vulnerabili și, dacă este cazul, a celor afectați de sărăcia energetică, și pentru îmbunătățirea competitivității și a contestabilității pieței energiei cu amănuntul |
| --- | --- |

iv.

Politicile și măsurile pentru protejarea consumatorilor, în special a consumatorilor vulnerabili și, dacă este cazul, a celor afectați de sărăcia energetică, și pentru îmbunătățirea competitivității și a contestabilității pieței energiei cu amănuntul

| v. | Descrierea măsurilor pentru permiterea și dezvoltarea participării active a cererii, inclusiv a celor referitoare la tarife care să sprijine o stabilire dinamică a prețurilor (15) |
| --- | --- |

v.

Descrierea măsurilor pentru permiterea și dezvoltarea participării active a cererii, inclusiv a celor referitoare la tarife care să sprijine o stabilire dinamică a prețurilor (15)

3.4.4.   Sărăcia energetică

| i. | Dacă este cazul, politicile și măsurile pentru atingerea obiectivelor stabilite la punctul 2.4.4 |
| --- | --- |

i.

Dacă este cazul, politicile și măsurile pentru atingerea obiectivelor stabilite la punctul 2.4.4

3.5.   Dimensiunea „cercetare, inovare și competitivitate”

| i. | Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.5 |
| --- | --- |

i.

Politicile și măsurile referitoare la elementele stabilite la punctul 2.5

| ii. | Dacă este cazul, cooperarea cu alte state membre în acest domeniu, inclusiv, după caz, informații privind modul în care obiectivele și politicile Planului SET sunt transpuse în context național |
| --- | --- |

ii.

Dacă este cazul, cooperarea cu alte state membre în acest domeniu, inclusiv, după caz, informații privind modul în care obiectivele și politicile Planului SET sunt transpuse în context național

| iii. | Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, măsurile de finanțare în acest domeniu la nivel național, inclusiv sprijinul acordat de Uniune și utilizarea fondurilor Uniunii

SECȚIUNEA B: BAZA ANALITICĂ (16)

4.   SITUAȚIA ACTUALĂ ȘI PROGNOZE ÎN CONTEXTUL POLITICILOR ȘI MĂSURILOR EXISTENTE (17), (18)

4.1.   Evoluția prognozată a principalilor factori exogeni care influențează sistemul energetic și evoluțiile emisiilor de GES

| i. | Previziuni macroeconomice (PIB și creșterea populației) |
| --- | --- |

i.

Previziuni macroeconomice (PIB și creșterea populației)

| ii. | Modificări sectoriale care sunt preconizate să aibă un impact asupra sistemului energetic și a emisiilor de GES |
| --- | --- |

ii.

Modificări sectoriale care sunt preconizate să aibă un impact asupra sistemului energetic și a emisiilor de GES

| iii. | Tendințele energetice globale, prețurile combustibililor fosili la nivel internațional, prețul dioxidului de carbon în cadrul EU ETS |
| --- | --- |

iii.

Tendințele energetice globale, prețurile combustibililor fosili la nivel internațional, prețul dioxidului de carbon în cadrul EU ETS

| iv. | Evoluții ale costului tehnologiilor |
| --- | --- |

iv.

Evoluții ale costului tehnologiilor

4.2.   Dimensiunea „decarbonizare”

4.2.1.   Emisii și absorbții de GES

| i. | Tendințe în ceea ce privește emisiile și absorbțiile actuale de GES în sectoarele EU ETS, al partajării eforturilor și al LULUCF și în diferite sectoare energetice |
| --- | --- |

i.

Tendințe în ceea ce privește emisiile și absorbțiile actuale de GES în sectoarele EU ETS, al partajării eforturilor și al LULUCF și în diferite sectoare energetice

| ii. | Prognoze referitoare la evoluțiile sectoriale în contextul politicilor și măsurilor naționale și ale Uniunii existente, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) |
| --- | --- |

ii.

Prognoze referitoare la evoluțiile sectoriale în contextul politicilor și măsurilor naționale și ale Uniunii existente, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030)

4.2.2.   Energie din surse regenerabile

| i. | Ponderea actuală a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie și în diferite sectoare (încălzire și răcire, energie electrică și transporturi), precum și per tehnologie în fiecare dintre aceste sectoare |
| --- | --- |

i.

Ponderea actuală a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie și în diferite sectoare (încălzire și răcire, energie electrică și transporturi), precum și per tehnologie în fiecare dintre aceste sectoare

| ii. | Prognoze orientative referitoare la evoluția în contextul politicilor existente pentru anul 2030 (cu o perspectivă pentru anul 2040) |
| --- | --- |

ii.

Prognoze orientative referitoare la evoluția în contextul politicilor existente pentru anul 2030 (cu o perspectivă pentru anul 2040)

4.3.   Dimensiunea „eficiență energetică”

| i. | Consumul actual de energie primară și finală în cadrul economiei și per sector (inclusiv industrie, rezidențial, servicii și transporturi) |
| --- | --- |

i.

Consumul actual de energie primară și finală în cadrul economiei și per sector (inclusiv industrie, rezidențial, servicii și transporturi)

| ii. | Potențialul actual de aplicare a cogenerării de înaltă eficiență și a încălzirii și răcirii centralizate eficiente (19) |
| --- | --- |

ii.

Potențialul actual de aplicare a cogenerării de înaltă eficiență și a încălzirii și răcirii centralizate eficiente (19)

| iii. | Prognoze care țin seama de politicile, măsurile și programele existente în materie de eficiență energetică descrise la punctul 1.2. subpunctul (ii) pentru consumul de energie primară și finală, pentru fiecare sector în parte, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) (20) |
| --- | --- |

iii.

Prognoze care țin seama de politicile, măsurile și programele existente în materie de eficiență energetică descrise la punctul 1.2. subpunctul (ii) pentru consumul de energie primară și finală, pentru fiecare sector în parte, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) (20)

| iv. | Nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor ale cerințelor minime de performanță energetică rezultate din calculele naționale, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2010/31/UE |
| --- | --- |

iv.

Nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor ale cerințelor minime de performanță energetică rezultate din calculele naționale, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2010/31/UE

4.4.   Dimensiunea „securitate energetică”

| i. | Mixul energetic actual, resursele interne de energie, dependența de importuri, inclusiv riscurile relevante |
| --- | --- |

i.

Mixul energetic actual, resursele interne de energie, dependența de importuri, inclusiv riscurile relevante

| ii. | Prognoze referitoare la evoluția în contextul politicilor și măsurilor existente, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) |
| --- | --- |

ii.

Prognoze referitoare la evoluția în contextul politicilor și măsurilor existente, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030)

4.5.   Dimensiunea „piața internă a energiei”

4.5.1.   Interconectivitatea rețelelor electrice

| i. | Nivelul actual de interconectare și principalele interconexiuni (21) |
| --- | --- |

i.

Nivelul actual de interconectare și principalele interconexiuni (21)

| ii. | Prognoze referitoare la cerințele pentru extinderea interconexiunilor (inclusiv pentru anul 2030) (22) |
| --- | --- |

ii.

Prognoze referitoare la cerințele pentru extinderea interconexiunilor (inclusiv pentru anul 2030) (22)

4.5.2.   Infrastructura de transport al energiei

| i. | Caracteristicile esențiale ale infrastructurii de transport existente pentru energia electrică și gaz (23) |
| --- | --- |

i.

Caracteristicile esențiale ale infrastructurii de transport existente pentru energia electrică și gaz (23)

| ii. | Prognoze referitoare la cerințele pentru extinderea rețelelor cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) (24) |
| --- | --- |

ii.

Prognoze referitoare la cerințele pentru extinderea rețelelor cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) (24)

4.5.3.   Piețele energiei electrice și gazului, prețurile la energie

| i. | Situația actuală a piețelor energiei electrice și gazului, inclusiv prețurile la energie |
| --- | --- |

i.

Situația actuală a piețelor energiei electrice și gazului, inclusiv prețurile la energie

| ii. | Prognoze referitoare la evoluția în contextul politicilor și măsurilor existente, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030) |
| --- | --- |

ii.

Prognoze referitoare la evoluția în contextul politicilor și măsurilor existente, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030)

4.6.   Dimensiunea „cercetare, inovare și competitivitate”

| i. | Situația actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și, în măsura în care este posibil, poziția acestuia pe piața mondială (această analiză se va realiza la nivelul Uniunii sau la nivel mondial) |
| --- | --- |

i.

Situația actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și, în măsura în care este posibil, poziția acestuia pe piața mondială (această analiză se va realiza la nivelul Uniunii sau la nivel mondial)

| ii. | Nivelul actual al cheltuielilor publice și, dacă sunt disponibile, al celor private pentru cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, numărul actual de brevete și numărul actual de cercetători |
| --- | --- |

ii.

Nivelul actual al cheltuielilor publice și, dacă sunt disponibile, al celor private pentru cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, numărul actual de brevete și numărul actual de cercetători

| iii. | Defalcarea elementelor prețului curent care formează principalele trei componente ale prețului (energie, rețea, taxe/impozite) |
| --- | --- |

iii.

Defalcarea elementelor prețului curent care formează principalele trei componente ale prețului (energie, rețea, taxe/impozite)

| iv. | Descrierea subvențiilor pentru energie, inclusiv pentru combustibilii fosili |
| --- | --- |

iv.

Descrierea subvențiilor pentru energie, inclusiv pentru combustibilii fosili

5.   EVALUAREA IMPACTULUI POLITICILOR ȘI MĂSURILOR PLANIFICATE (25)

5.1.   Impactul politicilor și măsurilor planificate descrise în secțiunea 3 referitoare la sistemul energetic și emisiile și absorbțiile de GES, inclusiv o comparație cu prognozele în contextul politicilor și măsurilor existente (conform descrierii din secțiunea 4).

| i. | Prognoze referitoare la evoluția sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de GES, precum și, dacă este relevant, a emisiilor de poluanți atmosferici în conformitate cu Directiva (UE) 2016/2284 în temeiul politicilor și măsurilor planificate, cel puțin până la zece ani după perioada vizată de plan (inclusiv pentru ultimul an al perioadei vizate de plan), inclusiv politici și măsuri relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

i.

Prognoze referitoare la evoluția sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de GES, precum și, dacă este relevant, a emisiilor de poluanți atmosferici în conformitate cu Directiva (UE) 2016/2284 în temeiul politicilor și măsurilor planificate, cel puțin până la zece ani după perioada vizată de plan (inclusiv pentru ultimul an al perioadei vizate de plan), inclusiv politici și măsuri relevante ale Uniunii.

| ii. | Evaluarea interacțiunilor între politici (între politicile și măsurile existente și planificate în cadrul unei dimensiuni de politică și între politicile și măsurile existente și cele planificate din diferite dimensiuni), cel puțin până în ultimul an al perioadei vizate de plan, în special pentru a permite o înțelegere solidă a impactului politicilor în materie de eficiență energetică/ de economisire a energiei asupra dimensionării sistemului energetic și pentru a reduce riscul de investiții irecuperabile în ceea ce privește aprovizionarea cu energie |
| --- | --- |

ii.

Evaluarea interacțiunilor între politici (între politicile și măsurile existente și planificate în cadrul unei dimensiuni de politică și între politicile și măsurile existente și cele planificate din diferite dimensiuni), cel puțin până în ultimul an al perioadei vizate de plan, în special pentru a permite o înțelegere solidă a impactului politicilor în materie de eficiență energetică/ de economisire a energiei asupra dimensionării sistemului energetic și pentru a reduce riscul de investiții irecuperabile în ceea ce privește aprovizionarea cu energie

| iii. | Evaluarea interacțiunilor dintre politicile și măsurile existente și cele planificate, precum și a interacțiunilor dintre politicile și măsurile respective și măsurile de politică ale Uniunii privind clima și energia |
| --- | --- |

iii.

Evaluarea interacțiunilor dintre politicile și măsurile existente și cele planificate, precum și a interacțiunilor dintre politicile și măsurile respective și măsurile de politică ale Uniunii privind clima și energia

5.2.   Impactul la nivel macroeconomic și, în măsura în care este posibil, asupra sănătății, a mediului, a ocupării forței de muncă și a educației, a competențelor, precum și la nivel social, inclusiv aspectele referitoare la tranziția echitabilă (în ceea ce privește costurile și beneficiile, precum și rentabilitatea) ale politicilor și măsurilor planificate descrise în secțiunea 3, cel puțin până în ultimul an al perioadei vizate de plan, inclusiv o comparație cu prognozele în contextul politicilor și măsurilor existente

5.3.   Prezentarea generală a investițiilor necesare

| i. | fluxurile de investiții existente și ipotezele privind investițiile anticipate legate de politicile și măsurile planificate |
| --- | --- |

i.

fluxurile de investiții existente și ipotezele privind investițiile anticipate legate de politicile și măsurile planificate

| ii. | factorii de risc sau barierele la nivelul sectorului sau al pieței în contextul național sau regional |
| --- | --- |

ii.

factorii de risc sau barierele la nivelul sectorului sau al pieței în contextul național sau regional

| iii. | analiza sprijinului sau a resurselor suplimentare din fonduri publice necesare remedierii lacunelor identificate la punctul (ii) |
| --- | --- |

iii.

analiza sprijinului sau a resurselor suplimentare din fonduri publice necesare remedierii lacunelor identificate la punctul (ii)

5.4.   Impactul politicilor și măsurilor planificate descrise în secțiunea 3 asupra altor state membre și asupra cooperării regionale, cel puțin până în ultimul an al perioadei vizate de plan, inclusiv o comparație cu prognozele în contextul politicilor și măsurilor existente

| i. | Impactul asupra sistemului energetic din statele membre învecinate și din alte state membre din regiune, în măsura posibilului |
| --- | --- |

i.

Impactul asupra sistemului energetic din statele membre învecinate și din alte state membre din regiune, în măsura posibilului

| ii. | Impactul asupra prețurilor la energie, a utilităților și a integrării pieței energiei |
| --- | --- |

ii.

Impactul asupra prețurilor la energie, a utilităților și a integrării pieței energiei

| iii. | Dacă este cazul, impactul asupra cooperării regionale |
| --- | --- |

iii.

Dacă este cazul, impactul asupra cooperării regionale

Partea 2

Lista parametrilor și a variabilelor care trebuie raportate în secțiunea B a planurilor naționale (26)
   (27)
   (28)
   (29)

Parametrii, variabilele, bilanțurile energetice și indicatorii care urmează trebuie raportați în secțiunea B „Baza analitică” a planurilor naționale, dacă sunt utilizați:

1.   Parametri și variabile de ordin general

| 1. | Populație [milioane] |
| --- | --- |

1.

Populație [milioane]

| 2. | PIB [milioane EUR] |
| --- | --- |

2.

PIB [milioane EUR]

| 3. | Valoarea adăugată brută la nivel sectorial (inclusiv sectoarele industriale principale, sectorul construcțiilor, sectorul serviciilor și sectorul agriculturii) [milioane EUR] |
| --- | --- |

3.

Valoarea adăugată brută la nivel sectorial (inclusiv sectoarele industriale principale, sectorul construcțiilor, sectorul serviciilor și sectorul agriculturii) [milioane EUR]

| 4. | Numărul de gospodării [mii] |
| --- | --- |

4.

Numărul de gospodării [mii]

| 5. | Dimensiunea gospodăriilor [locuitori/gospodărie] |
| --- | --- |

5.

Dimensiunea gospodăriilor [locuitori/gospodărie]

| 6. | Venitul disponibil al gospodăriilor [EUR] |
| --- | --- |

6.

Venitul disponibil al gospodăriilor [EUR]

| 7. | Numărul de călători-kilometri: toate modurile, și anume defalcate în transport rutier (separat pentru automobile și autobuze/autocare, dacă este posibil), feroviar, aerian și navigație internă (în cazurile în care este relevant) [milioane călători-km] |
| --- | --- |

7.

Numărul de călători-kilometri: toate modurile, și anume defalcate în transport rutier (separat pentru automobile și autobuze/autocare, dacă este posibil), feroviar, aerian și navigație internă (în cazurile în care este relevant) [milioane călători-km]

| 8. | Tone-kilometri în transportul de marfă: toate modurile, cu excepția transporturilor maritime internaționale, și anume defalcate în transport rutier, feroviar, aerian și navigație internă (căi navigabile interioare și transport maritim național) [milioane t-km] |
| --- | --- |

8.

Tone-kilometri în transportul de marfă: toate modurile, cu excepția transporturilor maritime internaționale, și anume defalcate în transport rutier, feroviar, aerian și navigație internă (căi navigabile interioare și transport maritim național) [milioane t-km]

| 9. | Prețurile de import pentru petrol, gaz și cărbune la nivel internațional [EUR/GJ sau EUR/tep] pe baza recomandărilor Comisiei |
| --- | --- |

9.

Prețurile de import pentru petrol, gaz și cărbune la nivel internațional [EUR/GJ sau EUR/tep] pe baza recomandărilor Comisiei

| 10 | Prețul dioxidului de carbon în cadrul EU ETS [EUR/EUA] pe baza recomandărilor Comisiei |
| --- | --- |

10

Prețul dioxidului de carbon în cadrul EU ETS [EUR/EUA] pe baza recomandărilor Comisiei

| 11. | Ipoteze privind cursul de schimb în EUR și în USD (dacă este cazul) [EUR/monedă și USD/monedă] |
| --- | --- |

11.

Ipoteze privind cursul de schimb în EUR și în USD (dacă este cazul) [EUR/monedă și USD/monedă]

| 12. | Numărul de grade-zile pentru încălzire (Heating Degree Days – HDD) |
| --- | --- |

12.

Numărul de grade-zile pentru încălzire (Heating Degree Days – HDD)

| 13. | Numărul de grade-zile pentru răcire (Cooling Degree Days – CDD) |
| --- | --- |

13.

Numărul de grade-zile pentru răcire (Cooling Degree Days – CDD)

| 14. | Ipotezele de cost al tehnologiei utilizate în cadrul modelării, pentru principalele tehnologii relevante |
| --- | --- |

14.

Ipotezele de cost al tehnologiei utilizate în cadrul modelării, pentru principalele tehnologii relevante

2.   Indicatori și bilanțuri energetice

2.1.   Aprovizionarea cu energie

| 1. | Producția internă pe tip de combustibil (toate produsele energetice care sunt produse în cantități semnificative) [ktep] |
| --- | --- |

1.

Producția internă pe tip de combustibil (toate produsele energetice care sunt produse în cantități semnificative) [ktep]

| 2. | Importuri nete pe tip de combustibil (inclusiv energie electrică și separat pe importuri nete din interiorul și din afara UE) [ktep] |
| --- | --- |

2.

Importuri nete pe tip de combustibil (inclusiv energie electrică și separat pe importuri nete din interiorul și din afara UE) [ktep]

| 3. | Dependența de importuri din țări terțe [%] |
| --- | --- |

3.

Dependența de importuri din țări terțe [%]

| 4. | Principalele surse (țări) de import pentru principalii vectori energetici (inclusiv gaz și energie electrică) |
| --- | --- |

4.

Principalele surse (țări) de import pentru principalii vectori energetici (inclusiv gaz și energie electrică)

| 5. | Consumul intern brut pe sursă de tip de combustibil (inclusiv combustibili solizi, toate produsele energetice: cărbune, țiței și produse petroliere, gaz natural, energie nucleară, energie electrică, energie termică derivată, energie din surse regenerabile, deșeuri) [ktep] |
| --- | --- |

5.

Consumul intern brut pe sursă de tip de combustibil (inclusiv combustibili solizi, toate produsele energetice: cărbune, țiței și produse petroliere, gaz natural, energie nucleară, energie electrică, energie termică derivată, energie din surse regenerabile, deșeuri) [ktep]

2.2.   Energie electrică și energie termică

| 1. | Producția brută de energie electrică [GWh] |
| --- | --- |

1.

Producția brută de energie electrică [GWh]

| 2. | Producția brută de energie electrică per combustibil (toate produsele energetice) [GWh] |
| --- | --- |

2.

Producția brută de energie electrică per combustibil (toate produsele energetice) [GWh]

| 3. | Ponderea cogenerării de energie termică și de energie electrică în totalul producției de energie electrică și de energie termică [%] |
| --- | --- |

3.

Ponderea cogenerării de energie termică și de energie electrică în totalul producției de energie electrică și de energie termică [%]

| 4. | Capacitatea de producție a energiei electrice per sursă, inclusiv dezafectări și noi investiții [MW] |
| --- | --- |

4.

Capacitatea de producție a energiei electrice per sursă, inclusiv dezafectări și noi investiții [MW]

| 5. | Producerea de energie termică de către centralele termice |
| --- | --- |

5.

Producerea de energie termică de către centralele termice

| 6. | Producerea de energie termică de către centralele de cogenerare, inclusiv căldura reziduală industrială |
| --- | --- |

6.

Producerea de energie termică de către centralele de cogenerare, inclusiv căldura reziduală industrială

| 7. | Capacitățile de interconectare transfrontaliere pentru gaz și pentru energie electrică [definiție pentru energia electrică în concordanță cu rezultatele discuțiilor aflate în curs pe baza obiectivului de interconectare de 15 %] și ratele lor de utilizare prognozate |
| --- | --- |

7.

Capacitățile de interconectare transfrontaliere pentru gaz și pentru energie electrică [definiție pentru energia electrică în concordanță cu rezultatele discuțiilor aflate în curs pe baza obiectivului de interconectare de 15 %] și ratele lor de utilizare prognozate

2.3.   Sectorul transformării

| 1. | Intrări de combustibil pentru producerea de energie termică (inclusiv combustibili solizi, petrol, gaz) [ktep] |
| --- | --- |

1.

Intrări de combustibil pentru producerea de energie termică (inclusiv combustibili solizi, petrol, gaz) [ktep]

| 2. | Intrări de combustibil pentru alte procese de conversie [ktep] |
| --- | --- |

2.

Intrări de combustibil pentru alte procese de conversie [ktep]

2.4.   Consumul de energie

| 1. | Consumul de energie primară și finală [ktep] |
| --- | --- |

1.

Consumul de energie primară și finală [ktep]

| 2. | Consumul de energie finală per sector [inclusiv industrial, rezidențial, terțiar, al agriculturii și al transporturilor (defalcat între transportul de călători și cel de marfă, dacă sunt disponibile date)] [ktep] |
| --- | --- |

2.

Consumul de energie finală per sector [inclusiv industrial, rezidențial, terțiar, al agriculturii și al transporturilor (defalcat între transportul de călători și cel de marfă, dacă sunt disponibile date)] [ktep]

| 3. | Consumul de energie finală per combustibil (toate produsele energetice) [ktep] |
| --- | --- |

3.

Consumul de energie finală per combustibil (toate produsele energetice) [ktep]

| 4. | Consumul neenergetic final [ktep] |
| --- | --- |

4.

Consumul neenergetic final [ktep]

| 5. | Intensitatea energetică primară la nivelul economiei în ansamblu (consumul de energie primară per PIB [tep/EUR]) |
| --- | --- |

5.

Intensitatea energetică primară la nivelul economiei în ansamblu (consumul de energie primară per PIB [tep/EUR])

| 6. | Intensitatea energetică finală per sector [inclusiv industrial, rezidențial, terțiar și al transporturilor (defalcat între transportul de călători și cel de marfă, dacă sunt disponibile date)] |
| --- | --- |

6.

Intensitatea energetică finală per sector [inclusiv industrial, rezidențial, terțiar și al transporturilor (defalcat între transportul de călători și cel de marfă, dacă sunt disponibile date)]

2.5.   Prețuri

| 1. | Prețurile la energie electrică pe tip de sector utilizator (rezidențial, industrial, terțiar) |
| --- | --- |

1.

Prețurile la energie electrică pe tip de sector utilizator (rezidențial, industrial, terțiar)

| 2. | Prețurile cu amănuntul ale combustibililor la nivel național (inclusiv impozitele, pe sursă și pe sector) [EUR/ktep] |
| --- | --- |

2.

Prețurile cu amănuntul ale combustibililor la nivel național (inclusiv impozitele, pe sursă și pe sector) [EUR/ktep]

2.6.   Investiții

Costurile investițiilor în sectoarele transformării, furnizării, transportului și distribuției energiei

2.7.   Surse regenerabile

| 1. | Consumul final brut de energie din surse regenerabile și ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie și per sector (energie electrică, încălzire și răcire, transporturi) și per tehnologie |
| --- | --- |

1.

Consumul final brut de energie din surse regenerabile și ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie și per sector (energie electrică, încălzire și răcire, transporturi) și per tehnologie

| 2. | Producția de energie electrică și de energie termică din surse regenerabile în clădiri; aceasta trebuie să includă, dacă sunt disponibile, date dezagregate cu privire la energia produsă, consumată și introdusă în rețea de sistemele solare fotovoltaice, sistemele termice solare, biomasă, pompele de căldură, sistemele geotermale, precum și de toate celelalte sisteme descentralizate de energie din surse regenerabile |
| --- | --- |

2.

Producția de energie electrică și de energie termică din surse regenerabile în clădiri; aceasta trebuie să includă, dacă sunt disponibile, date dezagregate cu privire la energia produsă, consumată și introdusă în rețea de sistemele solare fotovoltaice, sistemele termice solare, biomasă, pompele de căldură, sistemele geotermale, precum și de toate celelalte sisteme descentralizate de energie din surse regenerabile

| 3. | După caz, alte traiectorii naționale, inclusiv pe termen lung sau sectoriale (ponderea biocombustibililor avansați și de origine alimentară, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, precum și energia din surse regenerabile produsă de orașe și de comunități de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

3.

După caz, alte traiectorii naționale, inclusiv pe termen lung sau sectoriale (ponderea biocombustibililor avansați și de origine alimentară, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, precum și energia din surse regenerabile produsă de orașe și de comunități de energie din surse regenerabile.

3.   Indicatori privind emisiile și absorbțiile de GES

| 1. | Emisiile de GES pe sector de politică (EU ETS, partajarea eforturilor și LULUCF) |
| --- | --- |

1.

Emisiile de GES pe sector de politică (EU ETS, partajarea eforturilor și LULUCF)

| 2. | Emisiile de GES pe sector IPCC și pe gaz (acolo unde este cazul, defalcate în EU ETS și sectoarele vizate de partajarea eforturilor) [tCO2eq] |
| --- | --- |

2.

Emisiile de GES pe sector IPCC și pe gaz (acolo unde este cazul, defalcate în EU ETS și sectoarele vizate de partajarea eforturilor) [tCO2eq]

| 3. | Intensitatea emisiilor de dioxid de carbon la nivelul economiei în ansamblu [tCO2eq/PIB] |
| --- | --- |

3.

Intensitatea emisiilor de dioxid de carbon la nivelul economiei în ansamblu [tCO2eq/PIB]

| 4. | Indicatori privind emisiile de CO2







  (a) | Intensitatea GES la nivelul producției interne de energie electrică și energie termică [tCO2eq/MWh] |
| --- | --- | --- |

4.

Indicatori privind emisiile de CO2

(a)

Intensitatea GES la nivelul producției interne de energie electrică și energie termică [tCO2eq/MWh]

| (b) | Intensitatea GES la nivelul consumului de energie finală per sector [tCO2eq/tep] |
| --- | --- |

(b)

Intensitatea GES la nivelul consumului de energie finală per sector [tCO2eq/tep]

| 5. | Parametri privind alte emisii decât cele de CO2







  (a) | Zootehnie: vaci de lapte [1 000 de capete], alte bovine în afara vacilor de lapte [1 000 de capete], ovine [1 000 de capete], porcine [1 000 de capete], păsări de curte [1 000 de capete] |
| --- | --- | --- |

5.

Parametri privind alte emisii decât cele de CO2

(a)

Zootehnie: vaci de lapte [1 000 de capete], alte bovine în afara vacilor de lapte [1 000 de capete], ovine [1 000 de capete], porcine [1 000 de capete], păsări de curte [1 000 de capete]

| (b) | Aportul de azot rezultat din aplicarea de îngrășăminte sintetice [kt azot] |
| --- | --- |

(b)

Aportul de azot rezultat din aplicarea de îngrășăminte sintetice [kt azot]

| (c) | Aportul de azot rezultat din aplicarea de dejecții animaliere [kt azot] |
| --- | --- |

(c)

Aportul de azot rezultat din aplicarea de dejecții animaliere [kt azot]

| (d) | Azotul fixat prin culturi fixatoare de azot [kt azot] |
| --- | --- |

(d)

Azotul fixat prin culturi fixatoare de azot [kt azot]

| (e) | Azotul din reziduurile de culturi agricole care rămân în sol [kt azot] |
| --- | --- |

(e)

Azotul din reziduurile de culturi agricole care rămân în sol [kt azot]

| (f) | Suprafața de soluri organice cultivate [hectare] |
| --- | --- |

(f)

Suprafața de soluri organice cultivate [hectare]

| (g) | Generarea de deșeuri municipale solide (DMS) |
| --- | --- |

(g)

Generarea de deșeuri municipale solide (DMS)

| (h) | Deșeurile municipale solide (DMS) care ajung în depozitele de deșeuri |
| --- | --- |

(h)

Deșeurile municipale solide (DMS) care ajung în depozitele de deșeuri

| (i) | Procentul de CH4 recuperat din cantitatea totală de CH4 generată de depozitele de deșeuri [%] |
| --- | --- |

(i)

Procentul de CH4 recuperat din cantitatea totală de CH4 generată de depozitele de deșeuri [%]

---

(1)  Trebuie să se asigure consecvența cu strategiile pe termen lung, în temeiul articolului 15.

(2)  În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (JO L 115, 25.4.2013, p. 39).

(3)  La planificarea acestor măsuri, statele membre iau în considerare sfârșitul duratei de viață a instalațiilor existente și potențialul de repowering.

(4)  În conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE.

(5)  În conformitate cu articolul 18 din Directiva 2012/27/UE.

(6)  În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2012/27/UE.

(7)  În conformitate cu articolele 12 și 17 din Directiva 2012/27/UE.

(8)  În conformitate cu articolul 19 din Directiva 2012/27/UE.

(9)  În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Directiva 2012/27/UE.

(10)  Politicile și măsurile trebuie să reflecte principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

(11)  Trebuie să se asigure consecvența cu planurile de acțiune preventive și cu planurile de urgență în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, p. 1), precum și cu planurile de pregătire pentru riscuri în temeiul Regulamentului (UE) 2018/2001 [propus prin COM(2016) 862 privind pregătirea pentru riscuri în sectorul energiei electrice și de abrogare a Directivei 2005/89/CE].

(12)  Politicile și măsurile trebuie să reflecte principiul „eficiența energetică pe primul loc”.

(13)  În afara grupurilor regionale pentru proiecte de interes comun, instituite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013.

(14)  În afara grupurilor regionale pentru proiecte de interes comun, instituite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013.

(15)  În conformitate cu articolul 15 alineatul (8) din Directiva 2012/27/UE.

(16)  A se vedea partea 2 pentru o listă detaliată a parametrilor și a variabilelor care trebuie raportate în secțiunea B a planului.

(17)  Situația actuală trebuie să reflecte data prezentării planului național (sau cea mai recentă dată disponibilă). Politicile și măsurile existente cuprind politici și măsuri puse în aplicare și adoptate. Politicile și măsurile adoptate sunt cele pentru care a fost luată o decizie guvernamentală oficială până la data prezentării planului național și pentru care există un angajament clar de a proceda la punerea în aplicare. Politicile și măsurile puse în aplicare sunt cele pentru care, la data prezentării planului național integrat privind energia și clima sau a raportului național intermediar integrat privind energia și clima, se aplică una sau mai multe dintre următoarele situații: legislația națională sau europeană direct aplicabilă este în vigoare, au fost stabilite unul sau mai multe acorduri voluntare, au fost alocate resurse financiare, au fost mobilizate resurse umane.

(18)  Selectarea factorilor exogeni se poate baza pe ipotezele formulate în scenariul de referință al UE pentru 2016 sau în alte scenarii de politică ulterioare pentru aceleași variabile. În plus, rezultatele specifice ale statelor membre din scenariul de referință al UE pentru 2016, precum și rezultatele scenariilor de politică ulterioare ar putea constitui, de asemenea, o sursă utilă de informații pentru elaborarea prognozelor naționale în contextul politicilor și măsurilor existente și a evaluărilor de impact.

(19)  În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE.

(20)  Această prognoză statu-quo de referință constituie baza obiectivului privind consumul de energie primară și finală pentru 2030 care este descris la punctul 2.3 și a factorilor de conversie.

(21)  Cu referire la prezentări generale ale infrastructurii de transport existente realizate de operatorii de transport și de sistem (OTS).

(22)  Cu referire la planurile naționale de dezvoltare a rețelelor și la planurile regionale de investiții ale OTS.

(23)  Cu referire la prezentări generale ale infrastructurii de transport existente realizate de OTS.

(24)  Cu referire la planurile naționale de dezvoltare a rețelelor și la planurile regionale de investiții ale OTS.

(25)  Politicile și măsurile planificate sunt opțiuni aflate în discuție care au o șansă reală de a fi adoptate și puse în aplicare după data prezentării planului național. Prin urmare, prognozele rezultate în temeiul punctului 5.1. subpunctul (i) includ nu numai politici și măsuri puse în aplicare și adoptate (prognoze în contextul politicilor și măsurilor existente), ci și politici și măsuri planificate.

(26)  Pentru planul referitor la perioada 2021-2030: pentru fiecare parametru/variabilă din listă se raportează, atât în secțiunea 4, cât și în secțiunea 5, tendințele în perioada 2005-2040 (2005-2050, dacă este cazul), inclusiv pentru anul 2030, în intervale de cinci ani. Trebuie indicat un parametru bazat pe ipoteze exogene în raport cu rezultatele modelării.

(27)  În măsura posibilului, datele și prognozele raportate trebuie să se bazeze pe și să fie consecvente cu datele și metodologia EUROSTAT utilizate pentru raportarea statisticilor europene în actele legislative sectoriale relevante, deoarece statisticile europene constituie sursa primară a datelor statistice utilizate pentru raportare și monitorizare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene.

(28)  Notă: toate prognozele se realizează pe baza prețurilor constante (prețuri din 2016 utilizate ca an de referință).

(29)  Comisia va furniza recomandări privind parametrii esențiali pentru prognoze, referitori cel puțin la prețurile de import pentru petrol, gaz și cărbune, precum și la prețurile dioxidului de carbon în cadrul EU ETS.

---

ANEXA II

CONTRIBUȚIILE NAȚIONALE LA PONDEREA ENERGIEI DIN SURSE REGENERABILE ÎN CONSUMUL FINAL BRUT DE ENERGIE DIN 2030

| 1. | Următoarea formulă orientativă reprezintă criteriile obiective menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (e) punctele (i)-(v), fiecare exprimat în puncte procentuale:






  (a) | obiectivul național obligatoriu al statului membru pentru 2020 stabilit în coloana a treia a tabelului din anexa I la Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

obiectivul național obligatoriu al statului membru pentru 2020 stabilit în coloana a treia a tabelului din anexa I la Directiva (UE) 2018/2001;

| (b) | o contribuție forfetară (Cforfetar); |
| --- | --- |

(b)

o contribuție forfetară (Cforfetar);

| (c) | o contribuție bazată pe PIB-ul pe cap de locuitor (CPIB); |
| --- | --- |

(c)

o contribuție bazată pe PIB-ul pe cap de locuitor (CPIB);

| (d) | o contribuție bazată pe potențial (Cpotențial); |
| --- | --- |

(d)

o contribuție bazată pe potențial (Cpotențial);

| (e) | o contribuție care reflectă nivelul de interconectare al statului membru (Cinterco). |
| --- | --- |

(e)

o contribuție care reflectă nivelul de interconectare al statului membru (Cinterco).

| 2. | Cforfetar este același pentru fiecare stat membru în parte. Cforfetar al tuturor statelor membre împreună contribuie în proporție de 30 % la diferența dintre obiectivele Uniunii pentru 2030 și 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | CPIB se alocă între statele membre pe baza indicelui Eurostat privind PIB-ul pe cap de locuitor raportat la media Uniunii în perioada 2013-2017, exprimat ca standard al puterii de cumpărare, unde indicele pentru fiecare stat membru în parte este limitat la 150 % din media Uniunii. CPIB al tuturor statelor membre împreună contribuie în proporție de 30 % la diferența dintre obiectivele Uniunii pentru 2030 și 2020. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cpotențial se alocă între statele membre pe baza diferenței dintre ponderea SRE a unui stat membru în 2030 astfel cum este indicată în scenariul PRIMES și obiectivul său obligatoriu pentru 2020. Cpotențial al tuturor statelor membre împreună contribuie în proporție de 30 % la diferența dintre obiectivele Uniunii pentru 2030 și 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CInterco se alocă între statele membre pe baza unui indice al cotei de interconectare electrică raportat la media Uniunii în 2017, măsurat în ceea ce privește puterea de transfer netă în raport cu puterea totală instalată, unde indicele cotei de interconectare pentru fiecare stat membru în parte este limitat la 150 % din media Uniunii. CInterco al tuturor statelor membre împreună contribuie în proporție de 10 % la diferența dintre obiectivele Uniunii pentru 2030 și 2020. |
| --- | --- |

5.

---

ANEXA III

NOTIFICAREA MĂSURILOR ȘI A METODOLOGIILOR STATELOR MEMBRE PENTRU PUNEREA ÎN APLICARE A ARTICOLULUI 7 DIN DIRECTIVA 2012/27/UE

Statele membre notifică Comisiei metodologia lor detaliată propusă în conformitate cu punctul 5 din anexa V la Directiva 2012/27/UE pentru operarea schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor de politică alternative menționate la articolele 7a și 7b și la articolul 20 alineatul (6) din directiva respectivă.

1.   Calcularea nivelului cerinței de economisire a energiei care trebuie îndeplinit pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, arătând modul în care sunt luate în considerare următoarele elemente:

| (a) | consumul anual de energie finală, calculat ca medie pe perioada cea mai recentă de trei ani care precedă data de 1 ianuarie 2019 [în ktep]; |
| --- | --- |

(a)

consumul anual de energie finală, calculat ca medie pe perioada cea mai recentă de trei ani care precedă data de 1 ianuarie 2019 [în ktep];

| (b) | cantitatea totală cumulată de economii de energie la nivelul utilizării finale care trebuie realizate [în ktep], în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea totală cumulată de economii de energie la nivelul utilizării finale care trebuie realizate [în ktep], în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2012/27/UE;

| (c) | datele utilizate la calculul consumului de energie finală și sursele acestor date, inclusiv justificarea utilizării surselor statistice alternative și a oricăror diferențe dintre cantitățile rezultate (dacă se folosesc alte surse decât Eurostat); |
| --- | --- |

(c)

datele utilizate la calculul consumului de energie finală și sursele acestor date, inclusiv justificarea utilizării surselor statistice alternative și a oricăror diferențe dintre cantitățile rezultate (dacă se folosesc alte surse decât Eurostat);

2.   Statele membre care decid să utilizeze oricare dintre posibilitățile prevăzute la articolul 7 alineatul (2) din Directiva 2012/27/UE notifică și calculul nivelului cerinței de economisire a energiei care trebuie atins pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, arătând modul în care sunt luate în considerare și următoarele elemente:

| (a) | rata lor anuală de economisire; |
| --- | --- |

(a)

rata lor anuală de economisire;

| (b) | baza lor de calcul și energia utilizată în transporturi, în total sau parțial, care a fost exclusă din calcul [în ktep]; |
| --- | --- |

(b)

baza lor de calcul și energia utilizată în transporturi, în total sau parțial, care a fost exclusă din calcul [în ktep];

| (c) | cantitatea calculată cumulată de economii de energie pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030 [înainte de aplicarea opțiunilor menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (b)-(g) din Directiva 2012/27/UE] [în ktep]; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea calculată cumulată de economii de energie pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030 [înainte de aplicarea opțiunilor menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (b)-(g) din Directiva 2012/27/UE] [în ktep];

| (d) | aplicarea opțiunilor menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (b)-(g) din Directiva 2012/27/UE:






  (i) | consumul de energie finală utilizată în activitățile industriale [în ktep] enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, care a fost exclus din calcul în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- | --- |

(d)

aplicarea opțiunilor menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (b)-(g) din Directiva 2012/27/UE:

(i)

consumul de energie finală utilizată în activitățile industriale [în ktep] enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, care a fost exclus din calcul în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2012/27/UE;

| (ii) | cantitatea economiilor de energie [în ktep] realizate în sectoarele transformării, distribuției și transportului de energie, incluzând infrastructura de încălzire și răcire centralizată eficientă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(ii)

cantitatea economiilor de energie [în ktep] realizate în sectoarele transformării, distribuției și transportului de energie, incluzând infrastructura de încălzire și răcire centralizată eficientă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2012/27/UE;

| (iii) | cantitatea economiilor de energie [în ktep] rezultate din acțiuni individuale nou puse în aplicare începând de la 31 decembrie 2008, care continuă să aibă impact în 2020 și după aceea, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(iii)

cantitatea economiilor de energie [în ktep] rezultate din acțiuni individuale nou puse în aplicare începând de la 31 decembrie 2008, care continuă să aibă impact în 2020 și după aceea, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2012/27/UE;

| (iv) | cantitatea economiilor de energie [în ktep] care decurg din măsurile de politică, cu condiția să se poată demonstra că aceste măsuri de politică au drept rezultat acțiuni individuale efectuate după 1 ianuarie 2018 și până la 31 decembrie 2020, care asigură economii după 31 decembrie 2020, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (e) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(iv)

cantitatea economiilor de energie [în ktep] care decurg din măsurile de politică, cu condiția să se poată demonstra că aceste măsuri de politică au drept rezultat acțiuni individuale efectuate după 1 ianuarie 2018 și până la 31 decembrie 2020, care asigură economii după 31 decembrie 2020, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (e) din Directiva 2012/27/UE;

| (v) | cantitatea energiei produse [în ktep] pe sau în clădirile pentru uz propriu ca urmare a măsurilor de politică ce promovează instalarea de noi tehnologii din domeniul energiei din surse regenerabile, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (f) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(v)

cantitatea energiei produse [în ktep] pe sau în clădirile pentru uz propriu ca urmare a măsurilor de politică ce promovează instalarea de noi tehnologii din domeniul energiei din surse regenerabile, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (f) din Directiva 2012/27/UE;

| (vi) | cantitatea de economii de energie [în ktep] care depășesc cantitatea cumulată de economii de energie obligatorii pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, pe care statele membre o iau în calcul pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (g) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(vi)

cantitatea de economii de energie [în ktep] care depășesc cantitatea cumulată de economii de energie obligatorii pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, pe care statele membre o iau în calcul pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (g) din Directiva 2012/27/UE;

| (e) | cantitatea cumulată totală de economii de energie [după aplicarea opțiunilor menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (b)-(g) din Directiva 2012/27/UE]. |
| --- | --- |

(e)

cantitatea cumulată totală de economii de energie [după aplicarea opțiunilor menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (b)-(g) din Directiva 2012/27/UE].

3.   Măsuri de politică în vederea îndeplinirii cerinței de economisire menționate la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE:

3.1.   Schemele de obligații în materie de eficiență energetică menționate la articolul 7a din Directiva 2012/27/UE:

| (a) | descrierea schemei de obligații în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

(a)

descrierea schemei de obligații în materie de eficiență energetică;

| (b) | cantitatea cumulată și anuală preconizată a economiilor și durata perioadei (perioadelor) de obligație; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea cumulată și anuală preconizată a economiilor și durata perioadei (perioadelor) de obligație;

| (c) | părțile obligate și responsabilitățile acestora; |
| --- | --- |

(c)

părțile obligate și responsabilitățile acestora;

| (d) | sectoarele țintă; |
| --- | --- |

(d)

sectoarele țintă;

| (e) | acțiunile eligibile prevăzute în cadrul măsurii; |
| --- | --- |

(e)

acțiunile eligibile prevăzute în cadrul măsurii;

| (f) | informații cu privire la aplicarea următoarelor dispoziții din Directiva 2012/27/UE:






  (i) | dacă este cazul, acțiuni specifice, ponderea economiilor care trebuie realizate în gospodăriile afectate de sărăcia energetică, în conformitate cu articolul 7 alineatul (11); |
| --- | --- | --- |

(f)

informații cu privire la aplicarea următoarelor dispoziții din Directiva 2012/27/UE:

(i)

dacă este cazul, acțiuni specifice, ponderea economiilor care trebuie realizate în gospodăriile afectate de sărăcia energetică, în conformitate cu articolul 7 alineatul (11);

| (ii) | economiile realizate de furnizorii de servicii energetice sau de alte părți terțe în conformitate cu articolul 7a alineatul (6) litera (a); |
| --- | --- |

(ii)

economiile realizate de furnizorii de servicii energetice sau de alte părți terțe în conformitate cu articolul 7a alineatul (6) litera (a);

| (iii) | „constituirea de rezerve și împrumuturile” în conformitate cu articolul 7a alineatul (6) litera (b); |
| --- | --- |

(iii)

„constituirea de rezerve și împrumuturile” în conformitate cu articolul 7a alineatul (6) litera (b);

| (g) | după caz, informații privind tranzacționarea economiilor de energie. |
| --- | --- |

(g)

după caz, informații privind tranzacționarea economiilor de energie.

3.2   Măsurile alternative menționate la articolul 7b și la articolul 20 alineatul (6) din Directiva 2012/27/UE (cu excepția impozitării):

| (a) | tipul de măsură de politică; |
| --- | --- |

(a)

tipul de măsură de politică;

| (b) | scurtă descriere a măsurii de politică, inclusiv caracteristicile de concepție, pentru fiecare măsură de politică notificată; |
| --- | --- |

(b)

scurtă descriere a măsurii de politică, inclusiv caracteristicile de concepție, pentru fiecare măsură de politică notificată;

| (c) | cantitatea totală cumulată și anuală preconizată a economiilor pentru fiecare măsură și/sau cantitatea de economii de energie în raport cu orice perioade intermediare; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea totală cumulată și anuală preconizată a economiilor pentru fiecare măsură și/sau cantitatea de economii de energie în raport cu orice perioade intermediare;

| (d) | autoritățile publice responsabile cu punerea în aplicare, părțile participante sau părțile mandatate și responsabilitățile acestora în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurii sau a măsurilor de politică; |
| --- | --- |

(d)

autoritățile publice responsabile cu punerea în aplicare, părțile participante sau părțile mandatate și responsabilitățile acestora în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurii sau a măsurilor de politică;

| (e) | sectoarele țintă; |
| --- | --- |

(e)

sectoarele țintă;

| (f) | acțiunile eligibile prevăzute în cadrul măsurii; |
| --- | --- |

(f)

acțiunile eligibile prevăzute în cadrul măsurii;

| (g) | dacă este cazul, măsuri de politică sau acțiuni individuale specifice care vizează sărăcia energetică. |
| --- | --- |

(g)

dacă este cazul, măsuri de politică sau acțiuni individuale specifice care vizează sărăcia energetică.

3.3   Informații cu privire la măsurile de impozitare:

| (a) | scurtă descriere a măsurii de impozitare; |
| --- | --- |

(a)

scurtă descriere a măsurii de impozitare;

| (b) | durata măsurii de impozitare; |
| --- | --- |

(b)

durata măsurii de impozitare;

| (c) | autoritatea publică de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(c)

autoritatea publică de punere în aplicare;

| (d) | cantitatea cumulată și anuală preconizată a economiilor pentru fiecare măsură; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea cumulată și anuală preconizată a economiilor pentru fiecare măsură;

| (e) | sectoarele-țintă și segmentul de contribuabili; |
| --- | --- |

(e)

sectoarele-țintă și segmentul de contribuabili;

| (f) | metodologia de calcul, inclusiv ce elasticități ale prețurilor sunt utilizate și cum au fost stabilite, în conformitate cu punctul 4 din anexa V la Directiva 2012/27/UE. |
| --- | --- |

(f)

metodologia de calcul, inclusiv ce elasticități ale prețurilor sunt utilizate și cum au fost stabilite, în conformitate cu punctul 4 din anexa V la Directiva 2012/27/UE.

4.   Metodologia de calcul pentru măsurile notificate în temeiul articolelor 7a și 7b și a articolului 20 alineatul (6) din Directiva 2012/27/UE (cu excepția măsurilor de impozitare):

| (a) | metodele de măsurare utilizate, menționate în punctul 1 din anexa V la Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(a)

metodele de măsurare utilizate, menționate în punctul 1 din anexa V la Directiva 2012/27/UE;

| (b) | metoda de exprimare a economiilor de energie (economiile de energie primară sau finală); |
| --- | --- |

(b)

metoda de exprimare a economiilor de energie (economiile de energie primară sau finală);

| (c) | duratele de viață ale măsurilor, rata de scădere a economiilor în timp și abordarea utilizată pentru a ține seama de durata de viață a economiilor; |
| --- | --- |

(c)

duratele de viață ale măsurilor, rata de scădere a economiilor în timp și abordarea utilizată pentru a ține seama de durata de viață a economiilor;

| (d) | scurtă descriere a metodologiei de calcul, inclusiv a modului în care se asigură adiționalitatea și importanța economiilor și ce metodologii și criterii de referință sunt folosite pentru economiile preconizate și gradate; |
| --- | --- |

(d)

scurtă descriere a metodologiei de calcul, inclusiv a modului în care se asigură adiționalitatea și importanța economiilor și ce metodologii și criterii de referință sunt folosite pentru economiile preconizate și gradate;

| (e) | informații cu privire la modul în care sunt abordate posibilele suprapuneri între măsuri și acțiunile individuale pentru a se evita dubla contorizare a economiilor de energie; |
| --- | --- |

(e)

informații cu privire la modul în care sunt abordate posibilele suprapuneri între măsuri și acțiunile individuale pentru a se evita dubla contorizare a economiilor de energie;

| (f) | după caz, variațiile climatice și abordarea utilizată. |
| --- | --- |

(f)

după caz, variațiile climatice și abordarea utilizată.

5.   Monitorizare și verificare

| (a) | scurtă descriere a sistemului de monitorizare și de verificare și a procesului de verificare; |
| --- | --- |

(a)

scurtă descriere a sistemului de monitorizare și de verificare și a procesului de verificare;

| (b) | autoritatea publică de punere în aplicare și principalele responsabilități ale acesteia în ceea ce privește sistemul de monitorizare și de verificare în legătură cu schema de obligații în materie de eficiență energetică sau măsurile alternative; |
| --- | --- |

(b)

autoritatea publică de punere în aplicare și principalele responsabilități ale acesteia în ceea ce privește sistemul de monitorizare și de verificare în legătură cu schema de obligații în materie de eficiență energetică sau măsurile alternative;

| (c) | independența monitorizării și a verificării față de părțile obligate, participante sau mandatate; |
| --- | --- |

(c)

independența monitorizării și a verificării față de părțile obligate, participante sau mandatate;

| (d) | o parte semnificativă din punct de vedere statistic a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și proporțiile și criteriile utilizate pentru a defini și a selecta un eșantion reprezentativ; |
| --- | --- |

(d)

o parte semnificativă din punct de vedere statistic a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și proporțiile și criteriile utilizate pentru a defini și a selecta un eșantion reprezentativ;

| (e) | obligațiile de raportare ale părților obligate (economiile de energie realizate de fiecare parte obligată sau de fiecare subcategorie de părți obligate, precum și economiile totale realizate în cadrul schemei); |
| --- | --- |

(e)

obligațiile de raportare ale părților obligate (economiile de energie realizate de fiecare parte obligată sau de fiecare subcategorie de părți obligate, precum și economiile totale realizate în cadrul schemei);

| (f) | publicarea economiilor de energie realizate (în fiecare an) în cadrul schemei de obligații în materie de eficiență energetică și al măsurilor alternative; |
| --- | --- |

(f)

publicarea economiilor de energie realizate (în fiecare an) în cadrul schemei de obligații în materie de eficiență energetică și al măsurilor alternative;

| (g) | informații despre dreptul statelor membre privind sancțiunile care trebuie aplicate în caz de neconformitate; |
| --- | --- |

(g)

informații despre dreptul statelor membre privind sancțiunile care trebuie aplicate în caz de neconformitate;

| (h) | informații privind măsurile de politică prevăzute în cazul în care progresele nu sunt satisfăcătoare. |
| --- | --- |

(h)

informații privind măsurile de politică prevăzute în cazul în care progresele nu sunt satisfăcătoare.

---

ANEXA IV

CADRUL GENERAL PENTRU STRATEGIILE PE TERMEN LUNG

1.   PREZENTARE GENERALĂ ȘI PROCESUL DE ELABORARE A STRATEGIILOR

1.1.   Rezumat

1.2.   Contextul juridic și contextul politicii

1.3.   Consultarea publică

2.   CONȚINUT

2.1.   REDUCERILE TOTALE ALE EMISIILOR DE GES ȘI SPORIREA ABSORBȚIILOR DE CĂTRE ABSORBANȚI

2.1.1.   Reducerile preconizate ale emisiilor și sporirea absorbțiilor până în 2050

2.1.2.   Obiectivul național pentru 2030 și, dacă există, după 2030 și etapele orientative pentru 2040 și 2050

2.1.3.   Politici și măsuri de adaptare

2.2.   ENERGIA DIN SURSE REGENERABILE

2.2.1   În măsura în care este fezabil, ponderea estimată probabilă a energiei din surse regenerabile în consumul de energie finală până în 2050

2.3.   EFICIENȚA ENERGETICĂ

2.3.1.   În măsura în care este fezabil, consumul estimat probabil de energie până în 2050

2.4.   CONȚINUT LEGAT ÎN MOD SPECIFIC DE SECTOR

2.4.1.   Sistemul energetic

2.4.1.1.   Traiectoria sau intervalul vizat sau probabil al emisiilor în viitor

2.4.1.2.   Descrierea generală a principalilor factori care contribuie la îmbunătățirea eficienței energetice, a flexibilității cererii și a consumului de energie, precum și evoluția acestora din 2021 și ulterior

2.4.2.   Industria

2.4.2.1.   Reducerile preconizate ale emisiilor în funcție de sector și cererea preconizată de energie

2.4.2.2.   Viziunea de ansamblu asupra politicilor, măsurilor și planurilor existente pentru decarbonizare, descrise la partea 1 secțiunea A punctul 2.1 din anexa I

2.4.3.   Transport

2.4.3.1.   Emisiile și sursele de energie preconizate, defalcate în funcție de tipul de transport (de exemplu transportul cu autoturisme și camionete, transportul rutier cu vehicule grele, transportul maritim, transportul aerian, transportul feroviar)

2.4.3.2.   Opțiunile în materie de decarbonizare

2.4.4.   Agricultura și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF)

2.4.4.1.   În măsura în care este fezabil, emisiile preconizate defalcat pe surse și pe fiecare tip de GES

2.4.4.2.   Opțiunile de reducere a emisiilor avute în vedere

2.4.4.3.   Legăturile cu politicile agricole și de dezvoltare rurală

3.   FINANȚARE

3.1.   Estimări privind investițiile necesare

3.2.   Politicile și măsurile privind activitățile de cercetare, dezvoltare și inovare conexe

4.   EVALUAREA DE IMPACT A ASPECTELOR SOCIOECONOMICE

5.   ANEXE (dacă este necesar)

5.1.   Detalii privind modelarea (inclusiv ipotezele) și/sau analize, indicatori etc.

---

ANEXA V

INFORMAȚII PRIVIND INVENTARELE DE GES

Partea 1

Informații care trebuie incluse în rapoartele menționate la articolul 26 alineatul (3):

| (a) | emisiile antropice de GES enumerate în partea 2 din prezenta anexă și emisiile antropice de GES menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru anul X-2; |
| --- | --- |

(a)

emisiile antropice de GES enumerate în partea 2 din prezenta anexă și emisiile antropice de GES menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru anul X-2;

| (b) | datele cu privire la emisiile antropice de monoxid de carbon (CO), de dioxid de sulf (SO2), de oxizi de azot (NOx) și de compuși organici volatili, consecvente cu datele raportate deja în temeiul articolului 8 din Directiva (UE) 2016/2284 pentru anul X-2; |
| --- | --- |

(b)

datele cu privire la emisiile antropice de monoxid de carbon (CO), de dioxid de sulf (SO2), de oxizi de azot (NOx) și de compuși organici volatili, consecvente cu datele raportate deja în temeiul articolului 8 din Directiva (UE) 2016/2284 pentru anul X-2;

| (c) | emisiile antropice de GES în funcție de surse și absorbțiile de CO2 în funcție de absorbanții care rezultă din LULUCF, pentru anul X-2, în conformitate cu metodologiile specificate în partea 3 din prezenta anexă. Aceste date trebuie să fie de asemenea relevante pentru raportul de conformitate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

(c)

emisiile antropice de GES în funcție de surse și absorbțiile de CO2 în funcție de absorbanții care rezultă din LULUCF, pentru anul X-2, în conformitate cu metodologiile specificate în partea 3 din prezenta anexă. Aceste date trebuie să fie de asemenea relevante pentru raportul de conformitate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/841;

| (d) | orice modificări ale informațiilor menționate la literele (a), (b) și (c) referitoare la anii cuprinși între anul sau perioada de referință relevantă și anul X-3, indicând motivele respectivelor modificări; |
| --- | --- |

(d)

orice modificări ale informațiilor menționate la literele (a), (b) și (c) referitoare la anii cuprinși între anul sau perioada de referință relevantă și anul X-3, indicând motivele respectivelor modificări;

| (e) | informații privind indicatorii, conform celor stabilite în partea 4 din prezenta anexă, pentru anul X-2; |
| --- | --- |

(e)

informații privind indicatorii, conform celor stabilite în partea 4 din prezenta anexă, pentru anul X-2;

| (f) | informații sintetizate privind transferurile încheiate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2018/842 și al articolelor 12 și 13 din Regulamentul (UE) 2018/841, pentru anul X-1; |
| --- | --- |

(f)

informații sintetizate privind transferurile încheiate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2018/842 și al articolelor 12 și 13 din Regulamentul (UE) 2018/841, pentru anul X-1;

| (g) | informații cu privire la măsurile luate în vederea îmbunătățirii estimărilor referitoare la inventare, în special în domenii de inventar care au făcut obiectul unor modificări sau recomandări în urma evaluărilor de către experți; |
| --- | --- |

(g)

informații cu privire la măsurile luate în vederea îmbunătățirii estimărilor referitoare la inventare, în special în domenii de inventar care au făcut obiectul unor modificări sau recomandări în urma evaluărilor de către experți;

| (h) | alocarea reală sau estimată a emisiilor verificate raportate de operatorii de instalații în temeiul Directivei 2003/87/CE către categoriile de surse din inventarul național al GES și raportul dintre aceste emisii verificate și totalul emisiilor de GES raportate în cadrul respectivelor categorii de surse, pentru anul X-2; |
| --- | --- |

(h)

alocarea reală sau estimată a emisiilor verificate raportate de operatorii de instalații în temeiul Directivei 2003/87/CE către categoriile de surse din inventarul național al GES și raportul dintre aceste emisii verificate și totalul emisiilor de GES raportate în cadrul respectivelor categorii de surse, pentru anul X-2;

| (i) | în cazurile în care este relevant, rezultatele verificărilor efectuate în ceea ce privește consecvența emisiilor raportate în inventarele de GES, pentru anul X-2, cu emisiile verificate raportate în temeiul Directivei 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(i)

în cazurile în care este relevant, rezultatele verificărilor efectuate în ceea ce privește consecvența emisiilor raportate în inventarele de GES, pentru anul X-2, cu emisiile verificate raportate în temeiul Directivei 2003/87/CE;

| (j) | în cazurile în care este relevant, rezultatele verificărilor efectuate în ceea ce privește consecvența datelor folosite pentru estimarea emisiilor în pregătirea inventarelor de GES, pentru anul X-2, cu:






  (i) | datele folosite la întocmirea inventarelor de poluanți atmosferici în temeiul Directivei (UE) 2016/2284; |
| --- | --- | --- |

(j)

în cazurile în care este relevant, rezultatele verificărilor efectuate în ceea ce privește consecvența datelor folosite pentru estimarea emisiilor în pregătirea inventarelor de GES, pentru anul X-2, cu:

(i)

datele folosite la întocmirea inventarelor de poluanți atmosferici în temeiul Directivei (UE) 2016/2284;

| (ii) | datele raportate în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 517/2014 și al anexei VII la respectivul regulament; |
| --- | --- |

(ii)

datele raportate în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 517/2014 și al anexei VII la respectivul regulament;

| (iii) | datele privind energia raportate în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 și al anexei B la respectivul regulament; |
| --- | --- |

(iii)

datele privind energia raportate în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 și al anexei B la respectivul regulament;

| (k) | o descriere a modificărilor aduse sistemului național de inventariere, dacă există; |
| --- | --- |

(k)

o descriere a modificărilor aduse sistemului național de inventariere, dacă există;

| (l) | o descriere a modificărilor aduse registrului național, dacă există; |
| --- | --- |

(l)

o descriere a modificărilor aduse registrului național, dacă există;

| (m) | informații cu privire la planurile de asigurare a calității și de control al calității, o evaluare generală a gradului de incertitudine, o evaluare generală a gradului de exhaustivitate și orice alte elemente ale raportului privind inventarul național al GES necesare pentru pregătirea raportului privind inventarul GES la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(m)

informații cu privire la planurile de asigurare a calității și de control al calității, o evaluare generală a gradului de incertitudine, o evaluare generală a gradului de exhaustivitate și orice alte elemente ale raportului privind inventarul național al GES necesare pentru pregătirea raportului privind inventarul GES la nivelul Uniunii;

| (n) | informații cu privire la intențiile statelor membre de a utiliza flexibilitățile prevăzute la articolul 5 alineatele (4) și (5) și la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842 și cu privire la utilizarea veniturilor în temeiul articolului 5 alineatul (6) din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(n)

informații cu privire la intențiile statelor membre de a utiliza flexibilitățile prevăzute la articolul 5 alineatele (4) și (5) și la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842 și cu privire la utilizarea veniturilor în temeiul articolului 5 alineatul (6) din respectivul regulament.

Un stat membru poate solicita să îi fie acordată de către Comisie o derogare de la primul paragraf litera (c) pentru a aplica o metodologie diferită de cea specificată în partea 3 din prezenta anexă, în cazul în care îmbunătățirea necesară a metodologiei nu poate fi realizată în timp util pentru a fi luată în considerare la inventarele GES pentru perioada 2021-2030 sau în cazul în care costul îmbunătățirii metodologiei ar fi disproporționat de mare în raport cu beneficiile aduse de aplicarea unei astfel de metodologii în vederea îmbunătățirii contabilizării emisiilor și absorbțiilor din cauza importanței reduse a emisiilor și a absorbțiilor din rezervoarele de carbon în cauză. Statele membre care doresc să beneficieze de această derogare transmit Comisiei o cerere motivată până la 31 decembrie 2020, indicând termenul până la care ar putea fi pusă în aplicare îmbunătățirea metodologiei, sau metodologia alternativă propusă, sau ambele, precum și o evaluare a impactului potențial asupra exactității contabilizării. Comisia poate solicita transmiterea de informații suplimentare într-un termen rezonabil specificat. În cazul în care Comisia consideră că cererea este întemeiată, aceasta acordă derogarea. În cazul în care Comisia respinge cererea, aceasta își motivează decizia.

Partea 2

GES vizate sunt:

| | Dioxidul de carbon (CO2) |
| --- | --- |

Dioxidul de carbon (CO2)

| | Metanul (CH4) |
| --- | --- |

Metanul (CH4)

| | Oxidul de azot (N2O) |
| --- | --- |

Oxidul de azot (N2O)

| | Hexafluorura de sulf (SF6) |
| --- | --- |

Hexafluorura de sulf (SF6)

| | Trifluorura de azot (NF3) |
| --- | --- |

Trifluorura de azot (NF3)

Hidrofluorocarburi (HFC-uri):

| — | HFC-23 CHF3 |
| --- | --- |

—

HFC-23 CHF3

| — | HFC-32 CH2F2 |
| --- | --- |

—

HFC-32 CH2F2

| — | HFC-41 CH3F |
| --- | --- |

—

HFC-41 CH3F

| — | HFC-125 CHF2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-125 CHF2CF3

| — | HFC-134 CHF2CHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-134 CHF2CHF2

| — | HFC-134a CH2FCF3 |
| --- | --- |

—

HFC-134a CH2FCF3

| — | HFC-143 CH2FCHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-143 CH2FCHF2

| — | HFC-143a CH3CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-143a CH3CF3

| — | HFC-152 CH2FCH2F |
| --- | --- |

—

HFC-152 CH2FCH2F

| — | HFC-152a CH3CHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-152a CH3CHF2

| — | HFC-161 CH3CH2F |
| --- | --- |

—

HFC-161 CH3CH2F

| — | HFC-227ea CF3CHFCF3 |
| --- | --- |

—

HFC-227ea CF3CHFCF3

| — | HFC-236cb CF3CF2CH2F |
| --- | --- |

—

HFC-236cb CF3CF2CH2F

| — | HFC-236ea CF3CHFCHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-236ea CF3CHFCHF2

| — | HFC-236fa CF3CH2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-236fa CF3CH2CF3

| — | HFC-245fa CHF2CH2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-245fa CHF2CH2CF3

| — | HFC-245ca CH2FCF2CHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

| — | HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

| — | HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 sau (C5H2F10) |
| --- | --- |

—

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 sau (C5H2F10)

Perfluorocarburi (PFC-uri):

| — | PFC-14, Perfluorometan, CF4 |
| --- | --- |

—

PFC-14, Perfluorometan, CF4

| — | PFC-116, Perfluoroetan, C2F6 |
| --- | --- |

—

PFC-116, Perfluoroetan, C2F6

| — | PFC-218, Perfluoropropan, C3F8 |
| --- | --- |

—

PFC-218, Perfluoropropan, C3F8

| — | PFC-318, Perfluorociclobutan, c-C4F8 |
| --- | --- |

—

PFC-318, Perfluorociclobutan, c-C4F8

| — | Perfluorociclopropan c-C3F6 |
| --- | --- |

—

Perfluorociclopropan c-C3F6

| — | PFC-3-1-10, Perfluorobutan, C4F10 |
| --- | --- |

—

PFC-3-1-10, Perfluorobutan, C4F10

| — | PFC-4-1-12, Perfluoropentan, C5F12 |
| --- | --- |

—

PFC-4-1-12, Perfluoropentan, C5F12

| — | PFC-5-1-14, Perfluorohexan, C6F14 |
| --- | --- |

—

PFC-5-1-14, Perfluorohexan, C6F14

| — | PFC-9-1-18, C10F18 |
| --- | --- |

—

PFC-9-1-18, C10F18

Partea 3

Metodologii pentru monitorizarea și raportarea în sectorul LULUCF

Date explicite la nivel geografic privind transformarea destinației terenurilor în conformitate cu orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES.

Metodologia de nivelul 1 în conformitate cu Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES.

În cazul emisiilor și al absorbțiilor pentru un rezervor de carbon care reprezintă cel puțin 25-30 % din emisiile sau absorbțiile dintr-o categorie de surse sau de absorbanți ce constituie o prioritate în sistemul național de inventariere al unui stat membru, deoarece estimarea sa are o influență semnificativă asupra inventarului total de GES al unei țări în ceea ce privește nivelul absolut al emisiilor și absorbțiilor, tendința înregistrată la nivelul emisiilor și al absorbțiilor sau incertitudinea emisiilor și a absorbțiilor din categoriile de destinație a terenurilor, cel puțin metodologia de nivelul 2 în conformitate cu Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES.

Statele membre sunt încurajate să aplice metodologia de nivelul 3, în conformitate cu Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES.

Partea 4

Indicatori de inventar

| Denumirea indicatorului | Indicator |
| --- | --- |
| TRANSFORMARE B0 | Emisii specifice de CO2 ale centralelor electrice publice și ale autoproducătorilor, t/TJ
  Emisiile de CO2 generate de centralele termice publice și ale autoproducătorilor, kt împărțite la toate produsele — producția centralelor termice publice și ale autoproducătorilor, PJ |
| TRANSFORMARE E0 | Emisii specifice de CO2 ale centralelor autoproducătorilor, t/TJ
  Emisiile de CO2 generate de autoproducători, kt împărțite la toate produsele, producția centralelor termice ale autoproducătorilor, PJ |
| INDUSTRIE A1.1 | Intensitatea totală a emisiilor de CO2 – industria siderurgică, t/milioane EUR
  Emisiile totale de CO2 din industria siderurgică, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria siderurgică |
| INDUSTRIE A1.2 | Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria chimică, t/milioane EUR
  Emisiile de CO2 legate de energie din industria chimică, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria chimică |
| INDUSTRIE A1.3 | Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria sticlei, a ceramicii și a materialelor de construcții, t/milioane EUR
  Emisiile de CO2 legate de energie din industria sticlei, a ceramicii și a materialelor de construcții, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria sticlei, a ceramicii și a materialelor de construcții |
| INDUSTRIE A1.4 | Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria alimentară, a băuturilor și a tutunului, t/milioane EUR
  Emisiile de CO2 legate de energie din industria alimentară, a băuturilor și a tutunului, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria alimentară, a băuturilor și a tutunului, milioane EUR (EC95) |
| INDUSTRIE A1.5 | Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria hârtiei și industria poligrafică, t/milioane EUR,
  Emisiile de CO2 legate de energie din industria hârtiei și din industria poligrafică, kt - valoare adăugată brută — industria hârtiei și industria poligrafică, milioane EUR (EC95) |
| GOSPODĂRII A0 | Emisiile specifice de CO2 ale gospodăriilor provenite din încălzirea spațiilor, t/m2

  Emisiile de CO2 ale gospodăriilor provenite din încălzirea spațiilor, împărțite la suprafața locuințelor ocupate permanent, milioane m2 |
| SERVICII B0 | Emisiile specifice de CO2 ale sectorului comercial și instituțional provenite din încălzirea spațiilor, kg/m2

  Emisiile de CO2 provenite din încălzirea spațiilor în sectorul comercial și instituțional, kt împărțite la suprafața clădirilor de servicii, milioane m2 |
| TRANSPORTURI B0 | Emisiile specifice de CO2 legate de consumul de motorină al autoturismelor, g/100 km |
| TRANSPORTURI B0 | Emisii specifice de CO2 legate de consumul de benzină al autoturismelor, g/100 km |

Denumirea indicatorului

Indicator

TRANSFORMARE B0

Emisii specifice de CO2 ale centralelor electrice publice și ale autoproducătorilor, t/TJ

Emisiile de CO2 generate de centralele termice publice și ale autoproducătorilor, kt împărțite la toate produsele — producția centralelor termice publice și ale autoproducătorilor, PJ

TRANSFORMARE E0

Emisii specifice de CO2 ale centralelor autoproducătorilor, t/TJ

Emisiile de CO2 generate de autoproducători, kt împărțite la toate produsele, producția centralelor termice ale autoproducătorilor, PJ

INDUSTRIE A1.1

Intensitatea totală a emisiilor de CO2 – industria siderurgică, t/milioane EUR

Emisiile totale de CO2 din industria siderurgică, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria siderurgică

INDUSTRIE A1.2

Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria chimică, t/milioane EUR

Emisiile de CO2 legate de energie din industria chimică, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria chimică

INDUSTRIE A1.3

Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria sticlei, a ceramicii și a materialelor de construcții, t/milioane EUR

Emisiile de CO2 legate de energie din industria sticlei, a ceramicii și a materialelor de construcții, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria sticlei, a ceramicii și a materialelor de construcții

INDUSTRIE A1.4

Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria alimentară, a băuturilor și a tutunului, t/milioane EUR

Emisiile de CO2 legate de energie din industria alimentară, a băuturilor și a tutunului, kt împărțite la valoarea adăugată brută – industria alimentară, a băuturilor și a tutunului, milioane EUR (EC95)

INDUSTRIE A1.5

Intensitatea emisiilor de CO2 legate de energie — industria hârtiei și industria poligrafică, t/milioane EUR,

Emisiile de CO2 legate de energie din industria hârtiei și din industria poligrafică, kt - valoare adăugată brută — industria hârtiei și industria poligrafică, milioane EUR (EC95)

GOSPODĂRII A0

Emisiile specifice de CO2 ale gospodăriilor provenite din încălzirea spațiilor, t/m2

Emisiile de CO2 ale gospodăriilor provenite din încălzirea spațiilor, împărțite la suprafața locuințelor ocupate permanent, milioane m2

SERVICII B0

Emisiile specifice de CO2 ale sectorului comercial și instituțional provenite din încălzirea spațiilor, kg/m2

Emisiile de CO2 provenite din încălzirea spațiilor în sectorul comercial și instituțional, kt împărțite la suprafața clădirilor de servicii, milioane m2

TRANSPORTURI B0

Emisiile specifice de CO2 legate de consumul de motorină al autoturismelor, g/100 km

TRANSPORTURI B0

Emisii specifice de CO2 legate de consumul de benzină al autoturismelor, g/100 km

---

ANEXA VI

INFORMAȚII PRIVIND POLITICILE ȘI MĂSURILE ÎN DOMENIUL EMISIILOR DE GES

Informații care trebuie incluse în rapoartele menționate la articolul 18:

| (a) | o descriere a sistemului național de raportare privind politicile și măsurile, sau grupurile de măsuri, precum și de raportare a prognozelor referitoare la emisiile antropice de către surse și la absorbțiile de către absorbanți ale GES în temeiul articolului 39 alineatul (1) sau informații cu privire la orice modificare adusă sistemului respectiv dacă a fost deja prezentată o astfel de descriere; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a sistemului național de raportare privind politicile și măsurile, sau grupurile de măsuri, precum și de raportare a prognozelor referitoare la emisiile antropice de către surse și la absorbțiile de către absorbanți ale GES în temeiul articolului 39 alineatul (1) sau informații cu privire la orice modificare adusă sistemului respectiv dacă a fost deja prezentată o astfel de descriere;

| (b) | actualizări relevante pentru strategiile pe termen lung menționate la articolul 15 și progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiilor respective; |
| --- | --- |

(b)

actualizări relevante pentru strategiile pe termen lung menționate la articolul 15 și progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiilor respective;

| (c) | informații cu privire la politicile și la măsurile sau grupurile de măsuri naționale, precum și cu privire la punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor sau grupurilor de măsuri ale Uniunii care limitează sau reduc emisiile de către surse ori sporesc gradul de absorbție de către absorbanți ale GES, prezentate sectorial și organizate pe gazele sau grupurile de gaze (HFC-uri și PFC-uri) enumerate în partea 2 din anexa V. Informațiile respective fac trimitere la politicile naționale sau ale Uniunii aplicabile și relevante și includ:






  (i) | obiectivul politicii sau al măsurii și o scurtă descriere a politicii sau a măsurii; |
| --- | --- | --- |

(c)

informații cu privire la politicile și la măsurile sau grupurile de măsuri naționale, precum și cu privire la punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor sau grupurilor de măsuri ale Uniunii care limitează sau reduc emisiile de către surse ori sporesc gradul de absorbție de către absorbanți ale GES, prezentate sectorial și organizate pe gazele sau grupurile de gaze (HFC-uri și PFC-uri) enumerate în partea 2 din anexa V. Informațiile respective fac trimitere la politicile naționale sau ale Uniunii aplicabile și relevante și includ:

(i)

obiectivul politicii sau al măsurii și o scurtă descriere a politicii sau a măsurii;

| (ii) | tipul de instrument de politică; |
| --- | --- |

(ii)

tipul de instrument de politică;

| (iii) | stadiul punerii în aplicare a politicii sau a măsurii ori a grupului de măsuri; |
| --- | --- |

(iii)

stadiul punerii în aplicare a politicii sau a măsurii ori a grupului de măsuri;

| (iv) | indicatori utilizați pentru monitorizarea și evaluarea progreselor în timp; |
| --- | --- |

(iv)

indicatori utilizați pentru monitorizarea și evaluarea progreselor în timp;

| (v) | dacă sunt disponibile, estimări cantitative privind efectele asupra emisiilor de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale GES, defalcate în:






  — | rezultatele evaluărilor ex ante ale efectelor fiecărei politici și măsuri sau ale grupurilor de politici și măsuri în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice. Se furnizează estimări pentru o succesiune de patru ani viitori care se termină cu 0 sau cu 5, imediat următori anului de raportare, făcând distincție între emisiile de GES reglementate de Directiva 2003/87/CE, cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 și cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

(v)

dacă sunt disponibile, estimări cantitative privind efectele asupra emisiilor de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale GES, defalcate în:

—

rezultatele evaluărilor ex ante ale efectelor fiecărei politici și măsuri sau ale grupurilor de politici și măsuri în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice. Se furnizează estimări pentru o succesiune de patru ani viitori care se termină cu 0 sau cu 5, imediat următori anului de raportare, făcând distincție între emisiile de GES reglementate de Directiva 2003/87/CE, cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 și cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/841;

| — | rezultatele evaluărilor ex post ale efectelor fiecărei politici și măsuri sau ale grupurilor de politici și măsuri în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, dacă sunt disponibile, făcând distincție între emisiile de GES reglementate de Directiva 2003/87/CE, cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 și cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

—

rezultatele evaluărilor ex post ale efectelor fiecărei politici și măsuri sau ale grupurilor de politici și măsuri în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, dacă sunt disponibile, făcând distincție între emisiile de GES reglementate de Directiva 2003/87/CE, cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 și cele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/841;

| (vi) | estimări disponibile privind costurile și beneficiile preconizate ale politicilor și măsurilor, precum și estimări privind costurile și beneficiile realizate ale politicilor și măsurilor; |
| --- | --- |

(vi)

estimări disponibile privind costurile și beneficiile preconizate ale politicilor și măsurilor, precum și estimări privind costurile și beneficiile realizate ale politicilor și măsurilor;

| (vii) | toate trimiterile existente la evaluările costurilor și efectelor politicilor și măsurilor naționale, la informațiile privind punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor Uniunii care limitează sau reduc emisiile de către surse sau sporesc absorbțiile de către absorbanți ale GES, precum și la rapoartele tehnice care stau la baza acestora; |
| --- | --- |

(vii)

toate trimiterile existente la evaluările costurilor și efectelor politicilor și măsurilor naționale, la informațiile privind punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor Uniunii care limitează sau reduc emisiile de către surse sau sporesc absorbțiile de către absorbanți ale GES, precum și la rapoartele tehnice care stau la baza acestora;

| (viii) | o evaluare a contribuției politicii sau măsurii la realizarea strategiei pe termen lung menționată la articolul 15; |
| --- | --- |

(viii)

o evaluare a contribuției politicii sau măsurii la realizarea strategiei pe termen lung menționată la articolul 15;

| (d) | informații cu privire la politicile și măsurile sau grupurile de măsuri naționale suplimentare planificate care sunt avute în vedere pentru limitarea emisiilor de GES dincolo de angajamentele statelor membre asumate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 și al Regulamentului (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

(d)

informații cu privire la politicile și măsurile sau grupurile de măsuri naționale suplimentare planificate care sunt avute în vedere pentru limitarea emisiilor de GES dincolo de angajamentele statelor membre asumate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 și al Regulamentului (UE) 2018/841;

| (e) | informații privind legăturile dintre diferitele politici și măsuri sau grupuri de măsuri raportate în temeiul literei (c) și modul în care aceste politici și măsuri sau grupuri de măsuri contribuie la diferite scenarii de prognoze. |
| --- | --- |

(e)

informații privind legăturile dintre diferitele politici și măsuri sau grupuri de măsuri raportate în temeiul literei (c) și modul în care aceste politici și măsuri sau grupuri de măsuri contribuie la diferite scenarii de prognoze.

---

ANEXA VII

INFORMAȚII REFERITOARE LA PROGNOZELE ÎN DOMENIUL EMISIILOR DE GES

Informații care trebuie incluse în rapoartele menționate la articolul 18:

| (a) | prognozele fără măsuri, atunci când sunt disponibile, prognozele cu măsuri și, dacă sunt disponibile, prognozele cu măsuri suplimentare; |
| --- | --- |

(a)

prognozele fără măsuri, atunci când sunt disponibile, prognozele cu măsuri și, dacă sunt disponibile, prognozele cu măsuri suplimentare;

| (b) | prognozele totale referitoare la GES și estimări separate privind emisiile de GES prognozate pentru sursele de emisii reglementate de Directiva 2003/87/CE și de Regulamentul (UE) 2018/842 și prognozele referitoare la emisii de către surse și la absorbții de către absorbanți în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

(b)

prognozele totale referitoare la GES și estimări separate privind emisiile de GES prognozate pentru sursele de emisii reglementate de Directiva 2003/87/CE și de Regulamentul (UE) 2018/842 și prognozele referitoare la emisii de către surse și la absorbții de către absorbanți în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841;

| (c) | impactul politicilor și al măsurilor identificate în temeiul articolului 18 alineatul (1) litera (a). În cazul în care astfel de politici și măsuri nu sunt incluse, acest fapt trebuie menționat și explicat în mod clar; |
| --- | --- |

(c)

impactul politicilor și al măsurilor identificate în temeiul articolului 18 alineatul (1) litera (a). În cazul în care astfel de politici și măsuri nu sunt incluse, acest fapt trebuie menționat și explicat în mod clar;

| (d) | rezultatele analizei de sensibilitate realizate pentru prognoze și informații cu privire la modelele și la parametrii utilizați; |
| --- | --- |

(d)

rezultatele analizei de sensibilitate realizate pentru prognoze și informații cu privire la modelele și la parametrii utilizați;

| (e) | toate trimiterile relevante la evaluarea și la rapoartele tehnice care stau la baza prognozelor menționate la articolul 18 alineatul (4). |
| --- | --- |

(e)

toate trimiterile relevante la evaluarea și la rapoartele tehnice care stau la baza prognozelor menționate la articolul 18 alineatul (4).

---

ANEXA VIII

INFORMAȚII PRIVIND ACȚIUNILE NAȚIONALE DE ADAPTARE, SPRIJINUL FINANCIAR ȘI TEHNOLOGIC ACORDAT ȚĂRILOR ÎN CURS DE DEZVOLTARE ȘI VENITURILE DIN LICITAȚII

Partea 1

Raportarea cu privire la acțiunile de adaptare

Informații care trebuie incluse în rapoartele menționate la articolul 19 alineatul (1):

| (a) | principalele obiective și cadrul instituțional pentru adaptare; |
| --- | --- |

(a)

principalele obiective și cadrul instituțional pentru adaptare;

| (b) | prognozele referitoare la schimbările climatice, inclusiv condițiile meteorologice extreme, efectele schimbărilor climatice, evaluarea vulnerabilității și a riscurilor legate de schimbările climatice și principalele pericole climatice; |
| --- | --- |

(b)

prognozele referitoare la schimbările climatice, inclusiv condițiile meteorologice extreme, efectele schimbărilor climatice, evaluarea vulnerabilității și a riscurilor legate de schimbările climatice și principalele pericole climatice;

| (c) | capacitatea de adaptare; |
| --- | --- |

(c)

capacitatea de adaptare;

| (d) | planurile și strategiile de adaptare; |
| --- | --- |

(d)

planurile și strategiile de adaptare;

| (e) | cadrul de monitorizare și de evaluare; |
| --- | --- |

(e)

cadrul de monitorizare și de evaluare;

| (f) | progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare, inclusiv bunele practici și schimbările aduse guvernanței. |
| --- | --- |

(f)

progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare, inclusiv bunele practici și schimbările aduse guvernanței.

Partea 2

Raportarea cu privire la sprijinul acordat țărilor în curs de dezvoltare

Informații care trebuie incluse în rapoartele menționate la articolul 19 alineatul (3):

| (a) | informații privind sprijinul financiar angajat și acordat țărilor în curs de dezvoltare pentru anul X-1, inclusiv:






  (i) | informații cantitative privind resursele financiare publice și mobilizate de statul membru. Informațiile privind fluxurile financiare trebuie să fie bazate pe așa-numiții „markeri Rio” privind sprijinul pentru atenuarea schimbărilor climatice și sprijinul pentru adaptarea la schimbările climatice, precum și alte sisteme de urmărire introduse de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al OCDE; |
| --- | --- | --- |

(a)

informații privind sprijinul financiar angajat și acordat țărilor în curs de dezvoltare pentru anul X-1, inclusiv:

(i)

informații cantitative privind resursele financiare publice și mobilizate de statul membru. Informațiile privind fluxurile financiare trebuie să fie bazate pe așa-numiții „markeri Rio” privind sprijinul pentru atenuarea schimbărilor climatice și sprijinul pentru adaptarea la schimbările climatice, precum și alte sisteme de urmărire introduse de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al OCDE;

| (ii) | informații metodologice calitative care explică metoda folosită pentru a calcula informațiile cantitative, inclusiv o explicație a metodologiei de cuantificare a datelor și, acolo unde este cazul, alte informații privind definițiile și metodologiile folosite pentru determinarea cifrelor, în special pentru informațiile raportate cu privire la fluxurile financiare; |
| --- | --- |

(ii)

informații metodologice calitative care explică metoda folosită pentru a calcula informațiile cantitative, inclusiv o explicație a metodologiei de cuantificare a datelor și, acolo unde este cazul, alte informații privind definițiile și metodologiile folosite pentru determinarea cifrelor, în special pentru informațiile raportate cu privire la fluxurile financiare;

| (iii) | informațiile disponibile cu privire la activitățile statelor membre legate de proiectele de transfer tehnologic și de proiectele de consolidare a capacităților, finanțate din fonduri publice, pentru țările în curs de dezvoltare, în temeiul CCONUSC, inclusiv dacă tehnologia transferată sau proiectul de consolidare a capacităților a fost folosit(ă) pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea, țara beneficiară, cuantumul sprijinului acordat, dacă este posibil, și tipul de tehnologie transferată sau de proiect de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

(iii)

informațiile disponibile cu privire la activitățile statelor membre legate de proiectele de transfer tehnologic și de proiectele de consolidare a capacităților, finanțate din fonduri publice, pentru țările în curs de dezvoltare, în temeiul CCONUSC, inclusiv dacă tehnologia transferată sau proiectul de consolidare a capacităților a fost folosit(ă) pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea, țara beneficiară, cuantumul sprijinului acordat, dacă este posibil, și tipul de tehnologie transferată sau de proiect de consolidare a capacităților;

| (b) | informații disponibile pentru anul X și pentru anii următorii cu privire la activitățile de furnizare a sprijinului planificate, inclusiv informații cu privire la activitățile planificate legate de proiecte de transfer tehnologic și de proiecte de consolidare a capacităților, finanțate din fonduri publice, pentru țările în curs de dezvoltare, în temeiul CCONUSC, și cu privire la tehnologiile care urmează să fie transferate și la proiectele de consolidare a capacităților, inclusiv dacă tehnologia transferată sau proiectul de consolidare a capacităților este destinat(ă) pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea, țara beneficiară, cuantumul sprijinului acordat, dacă este posibil, și tipul de tehnologie transferată sau de proiect de consolidare a capacităților. |
| --- | --- |

(b)

informații disponibile pentru anul X și pentru anii următorii cu privire la activitățile de furnizare a sprijinului planificate, inclusiv informații cu privire la activitățile planificate legate de proiecte de transfer tehnologic și de proiecte de consolidare a capacităților, finanțate din fonduri publice, pentru țările în curs de dezvoltare, în temeiul CCONUSC, și cu privire la tehnologiile care urmează să fie transferate și la proiectele de consolidare a capacităților, inclusiv dacă tehnologia transferată sau proiectul de consolidare a capacităților este destinat(ă) pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea, țara beneficiară, cuantumul sprijinului acordat, dacă este posibil, și tipul de tehnologie transferată sau de proiect de consolidare a capacităților.

Partea 3

Raportarea cu privire la veniturile obținute din licitații

Informații care trebuie incluse în rapoartele menționate la articolul 19 alineatul (2):

| (a) | informații cu privire la folosirea, în decursul anului X-1, a veniturilor generate de statul membru prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informații privind veniturile de acest gen care au fost folosite pentru unul sau mai multe dintre scopurile specificate la articolul 10 alineatul (3) din directiva respectivă sau echivalentul în valoare financiară al acestor venituri, precum și măsurile luate în temeiul articolului respectiv; |
| --- | --- |

(a)

informații cu privire la folosirea, în decursul anului X-1, a veniturilor generate de statul membru prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informații privind veniturile de acest gen care au fost folosite pentru unul sau mai multe dintre scopurile specificate la articolul 10 alineatul (3) din directiva respectivă sau echivalentul în valoare financiară al acestor venituri, precum și măsurile luate în temeiul articolului respectiv;

| (b) | informații cu privire la folosirea, conform deciziei statului membru, a tuturor veniturilor generate de statul membru prin licitarea certificatelor pentru aviație în temeiul articolului 3d alineatul (1) sau (2) din Directiva 2003/87/CE; aceste informații se furnizează în conformitate cu articolul 3d alineatul (4) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(b)

informații cu privire la folosirea, conform deciziei statului membru, a tuturor veniturilor generate de statul membru prin licitarea certificatelor pentru aviație în temeiul articolului 3d alineatul (1) sau (2) din Directiva 2003/87/CE; aceste informații se furnizează în conformitate cu articolul 3d alineatul (4) din directiva respectivă;

Veniturile generate din licitații și neplătite la momentul în care un stat membru prezintă Comisiei un raport în temeiul articolului 19 alineatul (2) sunt cuantificate și raportate în rapoartele pentru anii următori.

---

ANEXA IX

OBLIGAȚII DE RAPORTARE SUPLIMENTARE

Partea 1

Obligații de raportare suplimentare în domeniul energiei din surse regenerabile

Trebuie incluse următoarele informații suplimentare, cu excepția cazului în care se prevede altfel, în conformitate cu articolul 20 litera (c):

| (a) | funcționarea sistemului de garanții de origine pentru energie electrică, gaz și încălzire și răcire din surse regenerabile de energie, nivelurile de eliberare și de anulare a garanțiilor de origine și consumul anual național de energie din surse regenerabile rezultat, precum și măsurile luate pentru a se asigura fiabilitatea sistemului și protecția sa împotriva fraudelor; |
| --- | --- |

(a)

funcționarea sistemului de garanții de origine pentru energie electrică, gaz și încălzire și răcire din surse regenerabile de energie, nivelurile de eliberare și de anulare a garanțiilor de origine și consumul anual național de energie din surse regenerabile rezultat, precum și măsurile luate pentru a se asigura fiabilitatea sistemului și protecția sa împotriva fraudelor;

| (b) | cantitățile de biocombustibili, biogaze, combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, combustibili pe bază de carbon reciclat și de energie electrică din surse regenerabile consumate în sectorul transporturilor și, dacă este relevant, performanța lor din punctul de vedere al economisirii gazelor cu efect de seră, făcând distincția între combustibilii produși din diferite tipuri de culturi alimentare sau furajere și fiecare tip de materie primă enumerată în anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile de biocombustibili, biogaze, combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, combustibili pe bază de carbon reciclat și de energie electrică din surse regenerabile consumate în sectorul transporturilor și, dacă este relevant, performanța lor din punctul de vedere al economisirii gazelor cu efect de seră, făcând distincția între combustibilii produși din diferite tipuri de culturi alimentare sau furajere și fiecare tip de materie primă enumerată în anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001;

| (c) | evoluțiile în ceea ce privește disponibilitatea, originea și utilizarea resurselor de biomasă în scopuri energetice; |
| --- | --- |

(c)

evoluțiile în ceea ce privește disponibilitatea, originea și utilizarea resurselor de biomasă în scopuri energetice;

| (d) | modificările survenite în ceea ce privește prețurile produselor și destinația terenurilor în cadrul statului membru asociate cu intensificarea utilizării biomasei și a altor forme de energie din surse regenerabile pe teritoriul său; |
| --- | --- |

(d)

modificările survenite în ceea ce privește prețurile produselor și destinația terenurilor în cadrul statului membru asociate cu intensificarea utilizării biomasei și a altor forme de energie din surse regenerabile pe teritoriul său;

| (e) | excedentul de producție de energie din surse regenerabile estimat care ar putea fi transferat către alte state membre astfel încât acestea să respecte articolul 3 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/2001 și să realizeze contribuțiile și traiectoriile naționale menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(e)

excedentul de producție de energie din surse regenerabile estimat care ar putea fi transferat către alte state membre astfel încât acestea să respecte articolul 3 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/2001 și să realizeze contribuțiile și traiectoriile naționale menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din prezentul regulament;

| (f) | dacă este cazul, cererea estimată de energie din surse regenerabile care trebuie satisfăcută altfel decât prin producție internă până în 2030, inclusiv materia primă de biomasă importată; |
| --- | --- |

(f)

dacă este cazul, cererea estimată de energie din surse regenerabile care trebuie satisfăcută altfel decât prin producție internă până în 2030, inclusiv materia primă de biomasă importată;

| (g) | evoluția tehnologică și utilizarea biocombustibililor produși din materiile prime enumerate în anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(g)

evoluția tehnologică și utilizarea biocombustibililor produși din materiile prime enumerate în anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001;

| (h) | dacă sunt disponibile date, impactul estimat al producției sau utilizării de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă asupra biodiversității, a resurselor de apă, a disponibilității și calității apei, a calității solurilor și a aerului în cadrul statului membru; |
| --- | --- |

(h)

dacă sunt disponibile date, impactul estimat al producției sau utilizării de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă asupra biodiversității, a resurselor de apă, a disponibilității și calității apei, a calității solurilor și a aerului în cadrul statului membru;

| (i) | cazurile observate de fraudă în lanțul de custodie al biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă; |
| --- | --- |

(i)

cazurile observate de fraudă în lanțul de custodie al biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă;

| (j) | informații privind modul în care s-a estimat ponderea deșeurilor biodegradabile în deșeurile utilizate la producerea de energie și ce măsuri au fost luate pentru a îmbunătăți și a verifica aceste estimări; |
| --- | --- |

(j)

informații privind modul în care s-a estimat ponderea deșeurilor biodegradabile în deșeurile utilizate la producerea de energie și ce măsuri au fost luate pentru a îmbunătăți și a verifica aceste estimări;

| (k) | producția de energie electrică și de energie termică din surse regenerabile în clădiri, inclusiv date dezagregate cu privire la energia produsă, consumată și introdusă în rețea de sistemele solare fotovoltaice, sistemele termice solare, biomasă, pompele de căldură, sistemele geotermale, precum și orice alte sisteme descentralizate de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(k)

producția de energie electrică și de energie termică din surse regenerabile în clădiri, inclusiv date dezagregate cu privire la energia produsă, consumată și introdusă în rețea de sistemele solare fotovoltaice, sistemele termice solare, biomasă, pompele de căldură, sistemele geotermale, precum și orice alte sisteme descentralizate de energie din surse regenerabile;

| (l) | dacă este cazul, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, precum și energia din surse regenerabile produsă de orașe și de comunități de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(l)

dacă este cazul, ponderea energiei din surse regenerabile în încălzirea centralizată, precum și energia din surse regenerabile produsă de orașe și de comunități de energie din surse regenerabile;

| (m) | oferta primară de biomasă solidă [în 1 000 m3, cu excepția punctului 1 litera (b) subpunctul (iii), care se exprimă în tone]






  (1) | biomasa forestieră utilizată pentru producerea de energie (producție internă și import)






  (a) | biomasa primară de origine forestieră utilizată direct pentru producerea de energie






  (i) | dacă sunt disponibile date, crengi și vârfuri de copaci (raportarea este voluntară) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(m)

oferta primară de biomasă solidă [în 1 000 m3, cu excepția punctului 1 litera (b) subpunctul (iii), care se exprimă în tone]

(1)

biomasa forestieră utilizată pentru producerea de energie (producție internă și import)

(a)

biomasa primară de origine forestieră utilizată direct pentru producerea de energie

(i)

dacă sunt disponibile date, crengi și vârfuri de copaci (raportarea este voluntară)

| (ii) | dacă este cazul, buturugi (raportarea este voluntară) |
| --- | --- |

(ii)

dacă este cazul, buturugi (raportarea este voluntară)

| (iii) | lemn rotund (defalcat în lemn rotund industrial și lemn de foc) |
| --- | --- |

(iii)

lemn rotund (defalcat în lemn rotund industrial și lemn de foc)

| (b) | dacă este cazul, coproduse ale industriei forestiere utilizate direct pentru energie






  (i) | dacă este cazul, scoarță |
| --- | --- | --- |

(b)

dacă este cazul, coproduse ale industriei forestiere utilizate direct pentru energie

(i)

dacă este cazul, scoarță

| (ii) | așchii, rumeguș și alte particule de lemn |
| --- | --- |

(ii)

așchii, rumeguș și alte particule de lemn

| (iii) | dacă este cazul, leșie neagră și ulei de tal brut |
| --- | --- |

(iii)

dacă este cazul, leșie neagră și ulei de tal brut

| (c) | dacă este cazul, lemn post-consum utilizat direct pentru producerea de energie |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, lemn post-consum utilizat direct pentru producerea de energie

| (d) | combustibil pe bază de lemn prelucrat, produs din materii prime care nu se regăsesc la punctul 1 litera (a), (b) sau (c):






  (i) | dacă este cazul, cărbune de lemn |
| --- | --- | --- |

(d)

combustibil pe bază de lemn prelucrat, produs din materii prime care nu se regăsesc la punctul 1 litera (a), (b) sau (c):

(i)

dacă este cazul, cărbune de lemn

| (ii) | pelete din lemn și brichete din lemn |
| --- | --- |

(ii)

pelete din lemn și brichete din lemn

| (2) | dacă sunt disponibile date, biomasa agricolă utilizată pentru producerea de energie (producție internă, import și export)






  (a) | culturi energetice pentru energie electrică sau energie termică (inclusiv speciile forestiere cu ciclu scurt de producție) |
| --- | --- | --- |

(2)

dacă sunt disponibile date, biomasa agricolă utilizată pentru producerea de energie (producție internă, import și export)

(a)

culturi energetice pentru energie electrică sau energie termică (inclusiv speciile forestiere cu ciclu scurt de producție)

| (b) | reziduuri de culturi agricole pentru energie electrică sau energie termică |
| --- | --- |

(b)

reziduuri de culturi agricole pentru energie electrică sau energie termică

| (3) | dacă sunt disponibile date, biomasa din deșeuri organice pentru producerea de energie (producție internă, import și export)






  (a) | fracția organică din deșeurile industriale |
| --- | --- | --- |

(3)

dacă sunt disponibile date, biomasa din deșeuri organice pentru producerea de energie (producție internă, import și export)

(a)

fracția organică din deșeurile industriale

| (b) | fracția organică din deșeurile municipale |
| --- | --- |

(b)

fracția organică din deșeurile municipale

| (c) | nămoluri reziduale |
| --- | --- |

(c)

nămoluri reziduale

| (n) | consumul de energie finală din biomasă solidă (cantitatea de biomasă solidă utilizată pentru producerea de energie în următoarele sectoare):






  (1) | sectorul energetic






  (a) | energie electrică |
| --- | --- | --- | --- |

(n)

consumul de energie finală din biomasă solidă (cantitatea de biomasă solidă utilizată pentru producerea de energie în următoarele sectoare):

(1)

sectorul energetic

(a)

energie electrică

| (b) | producerea combinată de energie electrică și de energie termică |
| --- | --- |

(b)

producerea combinată de energie electrică și de energie termică

| (c) | energie termică |
| --- | --- |

(c)

energie termică

| (2) | sectorul industrial, la nivel intern (energie electrică, CHP și energie termică consumate și autoproduse) |
| --- | --- |

(2)

sectorul industrial, la nivel intern (energie electrică, CHP și energie termică consumate și autoproduse)

| (3) | consumul final direct în sectorul rezidențial |
| --- | --- |

(3)

consumul final direct în sectorul rezidențial

| (4) | altele |
| --- | --- |

(4)

altele

Partea 2

Obligații de raportare suplimentare în domeniul eficienței energetice

În domeniul eficienței energetice, trebuie incluse următoarele informații suplimentare în temeiul articolului 21 litera (c):

| (a) | principalele politici, măsuri, măsuri de finanțare și programe legislative și nelegislative puse în aplicare în anul X-2 și X-1 (X fiind anul în care trebuie prezentat raportul) pentru îndeplinirea obiectivelor menționate articolului 4 litera (b), care promovează piețele de servicii energetice și îmbunătățesc performanța energetică a clădirilor, măsuri pentru utilizarea potențialului de eficiență energetică al infrastructurii de energie electrică și de gaz și al încălzirii și răcirii, pentru îmbunătățirea informării și a categorisirii, alte măsuri de promovare a eficienței energetice; |
| --- | --- |

(a)

principalele politici, măsuri, măsuri de finanțare și programe legislative și nelegislative puse în aplicare în anul X-2 și X-1 (X fiind anul în care trebuie prezentat raportul) pentru îndeplinirea obiectivelor menționate articolului 4 litera (b), care promovează piețele de servicii energetice și îmbunătățesc performanța energetică a clădirilor, măsuri pentru utilizarea potențialului de eficiență energetică al infrastructurii de energie electrică și de gaz și al încălzirii și răcirii, pentru îmbunătățirea informării și a categorisirii, alte măsuri de promovare a eficienței energetice;

| (b) | cantitatea cumulată a economiilor de energie obținute prin articolul 7 din Directiva 2012/27/UE în anii X-3 și X-2; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea cumulată a economiilor de energie obținute prin articolul 7 din Directiva 2012/27/UE în anii X-3 și X-2;

| (c) | cantitatea economiilor realizate prin măsuri de politică ce vizează reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu articolul 7 alineatul (11) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea economiilor realizate prin măsuri de politică ce vizează reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu articolul 7 alineatul (11) din Directiva 2012/27/UE;

| (d) | dacă este cazul, cantitatea de economii realizate în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(d)

dacă este cazul, cantitatea de economii realizate în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) litera (c) din Directiva 2012/27/UE;

| (e) | progresul din fiecare sector și motivele pentru care consumul de energie a rămas stabil sau a crescut în anul X-3 și X-2 în sectoarele cu consum de energie finală; |
| --- | --- |

(e)

progresul din fiecare sector și motivele pentru care consumul de energie a rămas stabil sau a crescut în anul X-3 și X-2 în sectoarele cu consum de energie finală;

| (f) | suprafața totală a clădirilor cu o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute și ocupate de administrația centrală a statului membru care, la data de 1 ianuarie a anului X-2 și X-1, nu îndeplineau cerințele privind performanța energetică menționate la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(f)

suprafața totală a clădirilor cu o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute și ocupate de administrația centrală a statului membru care, la data de 1 ianuarie a anului X-2 și X-1, nu îndeplineau cerințele privind performanța energetică menționate la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE;

| (g) | suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute și ocupate de administrația centrală a statului membru care a fost renovată în anul X-3 și X-2, menționată la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, sau cantitatea de economii de energie în clădirile eligibile deținute și ocupate de administrația centrală a statului membru, menționată la articolul 5 alineatul (6) din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(g)

suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute și ocupate de administrația centrală a statului membru care a fost renovată în anul X-3 și X-2, menționată la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, sau cantitatea de economii de energie în clădirile eligibile deținute și ocupate de administrația centrală a statului membru, menționată la articolul 5 alineatul (6) din Directiva 2012/27/UE;

| (h) | numărul auditurilor energetice efectuate în anul X-3 și X-2. În plus, numărul total estimat de întreprinderi mari de pe teritoriul statului membru cărora li se aplică articolul 8 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE și numărul auditurilor energetice efectuate în întreprinderile respective în anul X-3 și X-2; |
| --- | --- |

(h)

numărul auditurilor energetice efectuate în anul X-3 și X-2. În plus, numărul total estimat de întreprinderi mari de pe teritoriul statului membru cărora li se aplică articolul 8 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE și numărul auditurilor energetice efectuate în întreprinderile respective în anul X-3 și X-2;

| (i) | factorul de energie primară național aplicat pentru energia electrică și o justificare dacă acesta este diferit de coeficientul implicit menționat în nota de subsol (3) din anexa IV la Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

(i)

factorul de energie primară național aplicat pentru energia electrică și o justificare dacă acesta este diferit de coeficientul implicit menționat în nota de subsol (3) din anexa IV la Directiva 2012/27/UE;

| (j) | numărul și suprafața clădirilor noi și renovate al căror consum de energie este aproape egal cu zero în anul X-2 și X-1, prevăzute la articolul 9 din Directiva 2010/31/UE, pe baza unor eșantioane statistice, dacă este necesar; |
| --- | --- |

(j)

numărul și suprafața clădirilor noi și renovate al căror consum de energie este aproape egal cu zero în anul X-2 și X-1, prevăzute la articolul 9 din Directiva 2010/31/UE, pe baza unor eșantioane statistice, dacă este necesar;

| (k) | linkul de internet către site-ul web unde poate fi accesată lista sau interfața furnizorilor de servicii energetice menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2012/27/UE. |
| --- | --- |

(k)

linkul de internet către site-ul web unde poate fi accesată lista sau interfața furnizorilor de servicii energetice menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2012/27/UE.

---

ANEXA X

RAPORT PRIVIND DURABILITATEA BIOENERGIEI LA NIVELUL UNIUNII

Raportul privind durabilitatea bioenergiei în UE referitor la energia produsă din biomasă, care urmează să fie adoptat la fiecare doi ani de către Comisie împreună cu raportul privind starea uniunii energetice în temeiul articolului 35 alineatul (2) litera (d), conține cel puțin următoarele informații:

| (a) | beneficiile și costurile relative pentru mediu ale diferiților biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, efectele politicilor Uniunii privind importurile asupra acestora, implicațiile în ceea ce privește siguranța alimentării cu energie și metodele de realizare a unei abordări echilibrate între producția internă și importuri; |
| --- | --- |

(a)

beneficiile și costurile relative pentru mediu ale diferiților biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, efectele politicilor Uniunii privind importurile asupra acestora, implicațiile în ceea ce privește siguranța alimentării cu energie și metodele de realizare a unei abordări echilibrate între producția internă și importuri;

| (b) | impactul producției și al utilizării biomasei asupra durabilității în Uniune și în țările terțe, inclusiv impactul asupra biodiversității; |
| --- | --- |

(b)

impactul producției și al utilizării biomasei asupra durabilității în Uniune și în țările terțe, inclusiv impactul asupra biodiversității;

| (c) | date și analiză privind disponibilitatea și cererea de biomasă actuale și prognozate, inclusiv impactul creșterii cererii de biomasă asupra sectoarelor care utilizează biomasă; |
| --- | --- |

(c)

date și analiză privind disponibilitatea și cererea de biomasă actuale și prognozate, inclusiv impactul creșterii cererii de biomasă asupra sectoarelor care utilizează biomasă;

| (d) | evoluția tehnologică și utilizarea biocombustibililor produși din materiile prime enumerate în anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 și o evaluare a disponibilității furajelor și a concurenței pentru resurse, ținând seama de principiile economiei circulare și de ierarhia deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(d)

evoluția tehnologică și utilizarea biocombustibililor produși din materiile prime enumerate în anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 și o evaluare a disponibilității furajelor și a concurenței pentru resurse, ținând seama de principiile economiei circulare și de ierarhia deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE;

| (e) | informații privind rezultatele disponibile ale cercetărilor științifice referitoare la schimbarea indirectă a destinației terenurilor în legătură cu toate căile de producție, precum și o analiză a acestor rezultate, însoțite de o evaluare privind posibilitatea îngustării intervalului de incertitudine identificat în analiza care stă la baza estimărilor privind emisiile legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, precum și posibilitatea luării în calcul a impactului politicilor Uniunii, cum ar fi politicile privind mediul, clima și politica agricolă; |
| --- | --- |

(e)

informații privind rezultatele disponibile ale cercetărilor științifice referitoare la schimbarea indirectă a destinației terenurilor în legătură cu toate căile de producție, precum și o analiză a acestor rezultate, însoțite de o evaluare privind posibilitatea îngustării intervalului de incertitudine identificat în analiza care stă la baza estimărilor privind emisiile legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, precum și posibilitatea luării în calcul a impactului politicilor Uniunii, cum ar fi politicile privind mediul, clima și politica agricolă;

| (f) | în ceea ce privește atât țările terțe, cât și statele membre care reprezintă o sursă semnificativă de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă consumați în Uniune, informații privind măsurile naționale luate pentru a respecta criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a GES prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru protecția solului, a apelor și a aerului; și |
| --- | --- |

(f)

în ceea ce privește atât țările terțe, cât și statele membre care reprezintă o sursă semnificativă de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă consumați în Uniune, informații privind măsurile naționale luate pentru a respecta criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a GES prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru protecția solului, a apelor și a aerului; și

| (g) | informații agregate din baza de date menționată la articolul 28 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

(g)

informații agregate din baza de date menționată la articolul 28 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/2001.

În rapoartele sale cu privire la reducerea emisiilor de GES datorate utilizării biomasei, Comisia utilizează cantitățile raportate de statele membre în conformitate cu anexa IX partea 1 litera (b) din prezentul regulament, inclusiv valorile medii provizorii ale emisiilor estimate legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, precum și intervalul aferent derivat din analiza de sensibilitate stabilită în anexa VIII la Directiva (UE) 2018/2001. Comisia pune la dispoziția publicului datele referitoare la valorile medii provizorii ale emisiilor estimate legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor și intervalul aferent derivat din analiza de sensibilitate. În plus, Comisia evaluează dacă și în ce mod s-ar modifica estimarea privind reducerile directe ale emisiilor în cazul în care coprodusele ar fi luate în calcul folosind metoda substituției.

---

ANEXA XI

SCHEME VOLUNTARE CU PRIVIRE LA CARE COMISIA A ADOPTAT O DECIZIE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 30 ALINEATUL (4) DIN DIRECTIVA (UE) 2018/2001

Raportul privind schemele voluntare cu privire la care Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolul 30 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001, care urmează să fie adoptat la fiecare doi ani de către Comisie împreună cu raportul privind starea uniunii energetice în conformitate cu articolul 35 alineatul (2) litera (e) din prezentul regulament, conține evaluarea de către Comisie a cel puțin următoarelor elemente:

| (a) | independența, modalitatea de efectuare și frecvența auditurilor, atât în legătură cu cele exprimate în privința acestor aspecte în documentația referitoare la schemă, în momentul în care schema în cauză a fost aprobată de Comisie, cât și în legătură cu bunele practici din cadrul industriei; |
| --- | --- |

(a)

independența, modalitatea de efectuare și frecvența auditurilor, atât în legătură cu cele exprimate în privința acestor aspecte în documentația referitoare la schemă, în momentul în care schema în cauză a fost aprobată de Comisie, cât și în legătură cu bunele practici din cadrul industriei;

| (b) | disponibilitatea și transparența aplicării metodelor de identificare și de tratare a neconformității, precum și experiența în legătură cu acestea, acordând o atenție deosebită tratării situațiilor sau acuzațiilor de nereguli grave din partea membrilor schemei; |
| --- | --- |

(b)

disponibilitatea și transparența aplicării metodelor de identificare și de tratare a neconformității, precum și experiența în legătură cu acestea, acordând o atenție deosebită tratării situațiilor sau acuzațiilor de nereguli grave din partea membrilor schemei;

| (c) | transparența, în special în legătură cu accesibilitatea schemei, disponibilitatea traducerilor în limbile aplicabile ale țărilor și regiunilor din care provin materiile prime, accesibilitatea unei liste a operatorilor certificați și a certificatelor relevante, precum și accesibilitatea rapoartelor auditorilor; |
| --- | --- |

(c)

transparența, în special în legătură cu accesibilitatea schemei, disponibilitatea traducerilor în limbile aplicabile ale țărilor și regiunilor din care provin materiile prime, accesibilitatea unei liste a operatorilor certificați și a certificatelor relevante, precum și accesibilitatea rapoartelor auditorilor;

| (d) | implicarea părților interesate, în special în ceea ce privește consultarea comunităților indigene și locale înainte de a lua decizii în decursul elaborării și reexaminării schemei, precum și în decursul auditurilor, și răspunsul la contribuțiile acestora; |
| --- | --- |

(d)

implicarea părților interesate, în special în ceea ce privește consultarea comunităților indigene și locale înainte de a lua decizii în decursul elaborării și reexaminării schemei, precum și în decursul auditurilor, și răspunsul la contribuțiile acestora;

| (e) | robustețea generală a schemei, în special sub aspectul normelor privind acreditarea, calificarea și independența auditorilor și a organismelor aferente schemei; |
| --- | --- |

(e)

robustețea generală a schemei, în special sub aspectul normelor privind acreditarea, calificarea și independența auditorilor și a organismelor aferente schemei;

| (f) | dacă sunt disponibile, actualizările schemei în funcție de piață, cantitatea de materii prime și de biocombustibili certificată, clasificată pe țara de origine și pe tip, numărul de participanți; |
| --- | --- |

(f)

dacă sunt disponibile, actualizările schemei în funcție de piață, cantitatea de materii prime și de biocombustibili certificată, clasificată pe țara de origine și pe tip, numărul de participanți;

| (g) | ușurința și eficacitatea punerii în aplicare a unui sistem de urmărire a probelor de conformitate cu criteriile de durabilitate pe care le oferă schema membrilor săi, acest sistem fiind destinat să servească drept mijloc de prevenire a activităților frauduloase, în special în vederea depistării, a tratării și a urmăririi ulterioare a suspiciunilor de fraudă și a altor nereguli și, după caz, numărul cazurilor de fraudă sau de nereguli depistate; |
| --- | --- |

(g)

ușurința și eficacitatea punerii în aplicare a unui sistem de urmărire a probelor de conformitate cu criteriile de durabilitate pe care le oferă schema membrilor săi, acest sistem fiind destinat să servească drept mijloc de prevenire a activităților frauduloase, în special în vederea depistării, a tratării și a urmăririi ulterioare a suspiciunilor de fraudă și a altor nereguli și, după caz, numărul cazurilor de fraudă sau de nereguli depistate;

| (h) | posibilitatea autorizării unor entități pentru recunoașterea și monitorizarea organismelor de certificare; |
| --- | --- |

(h)

posibilitatea autorizării unor entități pentru recunoașterea și monitorizarea organismelor de certificare;

| (i) | criteriile de recunoaștere sau de acreditare a organismelor de certificare; |
| --- | --- |

(i)

criteriile de recunoaștere sau de acreditare a organismelor de certificare;

| (j) | normele privind modul în care trebuie să se desfășoare monitorizarea organismelor de certificare; |
| --- | --- |

(j)

normele privind modul în care trebuie să se desfășoare monitorizarea organismelor de certificare;

| (k) | modalități de a facilita sau de a îmbunătăți promovarea bunelor practici. |
| --- | --- |

(k)

modalități de a facilita sau de a îmbunătăți promovarea bunelor practici.

---

ANEXA XII

SISTEME NAȚIONALE DE INVENTARIERE

Informațiile menționate la articolul 37 includ următoarele:

| (a) | datele și metodele raportate pentru activități și instalații în temeiul Directivei 2003/87/CE în scopul întocmirii inventarelor naționale ale GES, pentru a asigura coerența între emisiile de GES raportate în temeiul EU ETS și cele din inventarele naționale ale GES; |
| --- | --- |

(a)

datele și metodele raportate pentru activități și instalații în temeiul Directivei 2003/87/CE în scopul întocmirii inventarelor naționale ale GES, pentru a asigura coerența între emisiile de GES raportate în temeiul EU ETS și cele din inventarele naționale ale GES;

| (b) | datele colectate prin intermediul sistemelor de raportare cu privire la gazele fluorurate din sectoarele relevante, stabilite în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 517/2014 în scopul întocmirii inventarelor naționale ale GES; |
| --- | --- |

(b)

datele colectate prin intermediul sistemelor de raportare cu privire la gazele fluorurate din sectoarele relevante, stabilite în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 517/2014 în scopul întocmirii inventarelor naționale ale GES;

| (c) | emisiile, datele și metodologiile care stau la baza acestora, raportate de instalații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 în scopul întocmirii inventarelor naționale ale GES; |
| --- | --- |

(c)

emisiile, datele și metodologiile care stau la baza acestora, raportate de instalații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 în scopul întocmirii inventarelor naționale ale GES;

| (d) | datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008; |
| --- | --- |

(d)

datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008;

| (e) | datele colectate prin monitorizarea geografică a terenurilor în contextul programelor și studiilor existente ale Uniunii și ale statelor membre, inclusiv LUCAS (Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor) și programul Copernicus. |
| --- | --- |

(e)

datele colectate prin monitorizarea geografică a terenurilor în contextul programelor și studiilor existente ale Uniunii și ale statelor membre, inclusiv LUCAS (Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor) și programul Copernicus.

---

ANEXA XIII

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Regulamentul (UE) nr. 525/2013 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 alineatul (1) |
| Articolul 2 | — |
| Articolul 3 | — |
| Articolul 4 | Articolul 15 |
| Articolul 5 | Articolul 37 alineatele (1), (2) și (6); anexa XII |
| Articolul 6 | Articolul 37 alineatele (3) și (7) |
| Articolul 7 | Articolul 26 alineatele (3), (4) (6) și (7); anexa V |
| Articolul 8 | Articolul 26 alineatele (2) și (7) |
| Articolul 9 | Articolul 37 alineatele (4) și (5) |
| Articolul 10 | Articolul 40 |
| Articolul 11 | — |
| Articolul 12 | Articolul 39 |
| Articolul 13 | Articolul 18 alineatul (1) litera (a) și articolul 18 alineatele (3) și (4); anexa VI |
| Articolul 14 | Articolul 18 alineatul (1) litera (b) și articolul 18 alineatele (2), (3) și (4); anexa VII |
| Articolul 15 | Articolul 19 alineatul (1); anexa VIII partea 1 |
| Articolul 16 | Articolul 19 alineatul (3) și anexa VIII partea 2 |
| Articolul 17 | Articolul 19 alineatele (2), (4) și (5); anexa VIII partea 3 |
| Articolul 18 | Articolul 17 alineatul (2) al doilea paragraf |
| Articolul 19 | — |
| Articolul 20 | — |
| Articolul 21 | Articolul 29 alineatul (1) litera (c) și articolul 29 alineatele (5) și (7) |
| Articolul 22 | — |
| Articolul 23 | Articolul 41 alineatul (1) literele (d), (e), (f), (g) și (h) |
| Articolul 24 | Articolul 42 |
| Articolul 25 | — |
| Articolul 26 | Articolul 44 alineatul (1) litera (a) și articolul 44 alineatele (2), (3) și (6) |
| Articolul 27 | — |
| Articolul 28 | Articolul 57 |
| Articolul 29 | — |

Regulamentul (UE) nr. 525/2013

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 2

—

Articolul 3

—

Articolul 4

Articolul 15

Articolul 5

Articolul 37 alineatele (1), (2) și (6); anexa XII

Articolul 6

Articolul 37 alineatele (3) și (7)

Articolul 7

Articolul 26 alineatele (3), (4) (6) și (7); anexa V

Articolul 8

Articolul 26 alineatele (2) și (7)

Articolul 9

Articolul 37 alineatele (4) și (5)

Articolul 10

Articolul 40

Articolul 11

—

Articolul 12

Articolul 39

Articolul 13

Articolul 18 alineatul (1) litera (a) și articolul 18 alineatele (3) și (4); anexa VI

Articolul 14

Articolul 18 alineatul (1) litera (b) și articolul 18 alineatele (2), (3) și (4); anexa VII

Articolul 15

Articolul 19 alineatul (1); anexa VIII partea 1

Articolul 16

Articolul 19 alineatul (3) și anexa VIII partea 2

Articolul 17

Articolul 19 alineatele (2), (4) și (5); anexa VIII partea 3

Articolul 18

Articolul 17 alineatul (2) al doilea paragraf

Articolul 19

—

Articolul 20

—

Articolul 21

Articolul 29 alineatul (1) litera (c) și articolul 29 alineatele (5) și (7)

Articolul 22

—

Articolul 23

Articolul 41 alineatul (1) literele (d), (e), (f), (g) și (h)

Articolul 24

Articolul 42

Articolul 25

—

Articolul 26

Articolul 44 alineatul (1) litera (a) și articolul 44 alineatele (2), (3) și (6)

Articolul 27

—

Articolul 28

Articolul 57

Articolul 29

—

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/78

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/2000 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 12 decembrie 2018

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește reangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului sau alocarea acestor sume pentru alte acțiuni din cadrul programelor naționale

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 78 alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Scopul prezentului regulament este de a permite fie reangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 (2) și (UE) 2015/1601 (3) ale Consiliului, prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4), fie alocarea acestor sume către alte acțiuni din cadrul programelor naționale, în conformitate cu prioritățile Uniunii și cu nevoile statelor membre în domeniile specifice ale azilului și migrației. Totodată, scopul prezentului regulament este de a garanta că un astfel de reangajament sau de alocare se realizează într-un mod transparent. |
| --- | --- |

(1)

Scopul prezentului regulament este de a permite fie reangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 (2) și (UE) 2015/1601 (3) ale Consiliului, prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4), fie alocarea acestor sume către alte acțiuni din cadrul programelor naționale, în conformitate cu prioritățile Uniunii și cu nevoile statelor membre în domeniile specifice ale azilului și migrației. Totodată, scopul prezentului regulament este de a garanta că un astfel de reangajament sau de alocare se realizează într-un mod transparent.

| (2) | Comisia a angajat fonduri pentru programele naționale ale statelor membre în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601. Decizia (UE) 2015/1601 a fost modificată prin Decizia (UE) 2016/1754 a Consiliului (5). În prezent, aceste decizii au încetat să se mai aplice. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a angajat fonduri pentru programele naționale ale statelor membre în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601. Decizia (UE) 2015/1601 a fost modificată prin Decizia (UE) 2016/1754 a Consiliului (5). În prezent, aceste decizii au încetat să se mai aplice.

| (3) | O parte din fondurile alocate în temeiul Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 în 2016 și, în anumite cazuri, în 2017 sunt în continuare disponibile în programele naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

(3)

O parte din fondurile alocate în temeiul Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 în 2016 și, în anumite cazuri, în 2017 sunt în continuare disponibile în programele naționale ale statelor membre.

| (4) | Ar trebui să fie posibil pentru statele membre să utilizeze sumele rămase pentru a continua să realizeze transferuri prin reangajarea sumelor respective pentru aceeași acțiune din programele naționale. Statele membre ar trebui să reangajeze sau să transfere cel puțin 20 % din sumele respective acțiunilor din programele naționale, pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau a beneficiarilor de protecție internațională, pentru relocări sau alte admisii umanitare ad-hoc, precum și pentru măsuri pregătitoare pentru transferul solicitanților de protecție internațională după sosirea lor în Uniune, inclusiv pe cale maritimă, sau pentru transferul beneficiarilor de protecție internațională. Astfel de măsuri ar trebui să cuprindă numai măsurile menționate la articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a), (b), (e) și (f) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui să fie posibil pentru statele membre să utilizeze sumele rămase pentru a continua să realizeze transferuri prin reangajarea sumelor respective pentru aceeași acțiune din programele naționale. Statele membre ar trebui să reangajeze sau să transfere cel puțin 20 % din sumele respective acțiunilor din programele naționale, pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau a beneficiarilor de protecție internațională, pentru relocări sau alte admisii umanitare ad-hoc, precum și pentru măsuri pregătitoare pentru transferul solicitanților de protecție internațională după sosirea lor în Uniune, inclusiv pe cale maritimă, sau pentru transferul beneficiarilor de protecție internațională. Astfel de măsuri ar trebui să cuprindă numai măsurile menționate la articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a), (b), (e) și (f) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014.

| (5) | În cazurile justificate în mod corespunzător cu ocazia revizuirii programelor naționale ale statelor membre, ar trebui să fie posibil ca statele membre să utilizeze până la 80 % din aceste sume pentru a aborda și alte provocări din domeniile azilului și migrației, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 516/2014. Nevoile statelor membre în aceste domenii sunt în continuare importante. Reangajarea sumelor rămase pentru aceeași acțiune sau transferul acestora către alte acțiuni din cadrul programului național nu ar trebui să fie posibil decât o singură dată și cu aprobarea Comisiei. Statele membre ar trebui să se asigure că alocarea fondurilor are loc într-un mod care respectă pe deplin principiile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în special principiile eficienței și transparenței. |
| --- | --- |

(5)

În cazurile justificate în mod corespunzător cu ocazia revizuirii programelor naționale ale statelor membre, ar trebui să fie posibil ca statele membre să utilizeze până la 80 % din aceste sume pentru a aborda și alte provocări din domeniile azilului și migrației, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 516/2014. Nevoile statelor membre în aceste domenii sunt în continuare importante. Reangajarea sumelor rămase pentru aceeași acțiune sau transferul acestora către alte acțiuni din cadrul programului național nu ar trebui să fie posibil decât o singură dată și cu aprobarea Comisiei. Statele membre ar trebui să se asigure că alocarea fondurilor are loc într-un mod care respectă pe deplin principiile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în special principiile eficienței și transparenței.

| (6) | Grupul țintă eligibil pentru transfer, precum și numărul de state membre din care au loc transferurile ar trebui să fie extinse pentru a oferi mai multă flexibilitate statelor membre în efectuarea transferurilor, luând în considerare nevoile specifice ale minorilor neînsoțiți sau ale altor solicitanți vulnerabili și situația specifică a membrilor de familie ai beneficiarilor de protecție internațională. Dispozițiile specifice privind sumele forfetare pentru relocare și transferul beneficiarilor de protecție internațională de la un stat membru la altul ar trebui să reflecte această extindere. |
| --- | --- |

(6)

Grupul țintă eligibil pentru transfer, precum și numărul de state membre din care au loc transferurile ar trebui să fie extinse pentru a oferi mai multă flexibilitate statelor membre în efectuarea transferurilor, luând în considerare nevoile specifice ale minorilor neînsoțiți sau ale altor solicitanți vulnerabili și situația specifică a membrilor de familie ai beneficiarilor de protecție internațională. Dispozițiile specifice privind sumele forfetare pentru relocare și transferul beneficiarilor de protecție internațională de la un stat membru la altul ar trebui să reflecte această extindere.

| (7) | Statele membre și Comisia ar trebui să aibă la dispoziție suficient timp pentru a revizui programele naționale, pentru a ține seama de modificările relevante prevăzute de prezentul regulament. Prin urmare, ar trebui să se aplice o derogare de la articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în privința sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601, prin care să se prelungească cu șase luni termenul prevăzut pentru dezangajare pentru a permite finalizarea procedurii de revizuire a programelor naționale astfel cum este menționată la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 514/2014. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre și Comisia ar trebui să aibă la dispoziție suficient timp pentru a revizui programele naționale, pentru a ține seama de modificările relevante prevăzute de prezentul regulament. Prin urmare, ar trebui să se aplice o derogare de la articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în privința sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601, prin care să se prelungească cu șase luni termenul prevăzut pentru dezangajare pentru a permite finalizarea procedurii de revizuire a programelor naționale astfel cum este menționată la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 514/2014.

| (8) | De asemenea, statele membre ar trebui să dispună de suficient timp pentru a utiliza sumele reangajate pentru aceeași acțiune sau transferate către alte acțiuni înainte de dezangajarea acestor sume. Prin urmare, atunci când Comisia aprobă astfel de reangajări sau transferuri de sume în cadrul programului național, sumele în cauză ar trebui considerate ca fiind angajate în cursul exercițiului aferent anului revizuirii programului național care aprobă reangajarea sau transferul în cauză. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, statele membre ar trebui să dispună de suficient timp pentru a utiliza sumele reangajate pentru aceeași acțiune sau transferate către alte acțiuni înainte de dezangajarea acestor sume. Prin urmare, atunci când Comisia aprobă astfel de reangajări sau transferuri de sume în cadrul programului național, sumele în cauză ar trebui considerate ca fiind angajate în cursul exercițiului aferent anului revizuirii programului național care aprobă reangajarea sau transferul în cauză.

| (9) | Comisia ar trebui să raporteze anual Parlamentului European și Consiliului în ceea ce privește executarea resurselor pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională, în special în ceea ce privește transferurile de fonduri către alte acțiuni din cadrul programului național, astfel cum se prevede în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(9)

Comisia ar trebui să raporteze anual Parlamentului European și Consiliului în ceea ce privește executarea resurselor pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională, în special în ceea ce privește transferurile de fonduri către alte acțiuni din cadrul programului național, astfel cum se prevede în prezentul regulament.

| (10) | Prezentul regulament nu aduce atingere finanțării disponibile în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 516/2014. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament nu aduce atingere finanțării disponibile în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 516/2014.

| (11) | Urmărirea obiectivelor prezentului regulament nu aduce atingere negocierilor în curs privind reformarea Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(11)

Urmărirea obiectivelor prezentului regulament nu aduce atingere negocierilor în curs privind reformarea Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

| (12) | În conformitate cu articolele 1 și 2 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul respectiv, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, acesta nu este obligatoriu pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolele 1 și 2 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul respectiv, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, acesta nu este obligatoriu pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (13) | În conformitate cu articolul 3 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și la TFUE, Irlanda a notificat, prin scrisoarea din 7 decembrie 2018, intenția sa de a participa la adoptarea și aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 3 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și la TFUE, Irlanda a notificat, prin scrisoarea din 7 decembrie 2018, intenția sa de a participa la adoptarea și aplicarea prezentului regulament.

| (14) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul UE și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, acesta nu este obligatoriu pentru statul membru respectiv și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul UE și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, acesta nu este obligatoriu pentru statul membru respectiv și nu i se aplică.

| (15) | Având în vedere necesitatea de a se evita dezangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere necesitatea de a se evita dezangajarea sumelor rămase angajate pentru a sprijini punerea în aplicare a Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (16) | În cazul în care Regulamentul (UE) nr. 516/2014 nu se modifică înainte de sfârșitul anului 2018, finanțarea relevantă nu va mai fi disponibilă pentru utilizarea de către statele membre în cadrul programelor naționale sprijinite de Fondul pentru azil, migrație și integrare. Având în vedere caracterul urgent al modificării Regulamentului (UE) nr. 516/2014, este oportun să se aplice o derogare de la termenul de opt săptămâni menționat la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la TUE, la TFUE și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(16)

În cazul în care Regulamentul (UE) nr. 516/2014 nu se modifică înainte de sfârșitul anului 2018, finanțarea relevantă nu va mai fi disponibilă pentru utilizarea de către statele membre în cadrul programelor naționale sprijinite de Fondul pentru azil, migrație și integrare. Având în vedere caracterul urgent al modificării Regulamentului (UE) nr. 516/2014, este oportun să se aplice o derogare de la termenul de opt săptămâni menționat la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la TUE, la TFUE și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (17) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 516/2014 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 516/2014 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 516/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 18 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „

  Resurse pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională

  ”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 18 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„

  Resurse pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională

  ”;

| (b) | la alineatul (1), cuvintele „beneficiar de protecție internațională” se înlocuiesc cu cuvintele „solicitant de protecție internațională sau beneficiar de protecție internațională”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (1), cuvintele „beneficiar de protecție internațională” se înlocuiesc cu cuvintele „solicitant de protecție internațională sau beneficiar de protecție internațională”;

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Sumele suplimentare menționate la alineatul (1) din prezentul articol se alocă statelor membre prima dată prin deciziile de finanțare individuale de aprobare a programelor lor naționale, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 și, ulterior, printr-o decizie de finanțare care va fi anexată la decizia de aprobare a programelor lor naționale. Reangajarea acestor sume pentru aceeași acțiune din cadrul programului național sau transferul acestor sume către alte acțiuni din cadrul programului național sunt posibile în cazul în care este justificat în mod corespunzător cu ocazia revizuirii programului național relevant. O sumă nu poate fi reangajată sau transferată decât o singură dată. Comisia aprobă reangajarea sau transferul prin revizuirea programului național.
  În ceea ce privește sumele rezultate din măsurile provizorii instituite prin Deciziile (UE) 2015/1523 (*1) și (UE) 2015/1601 (*2) ale Consiliului, în vederea îmbunătățirii solidarității și în conformitate cu articolul 80 din TFUE, statele membre alocă cel puțin 20 % din sumele respective acțiunilor din cadrul programelor naționale pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională, pentru relocări sau alte admisii umanitare ad-hoc, precum și pentru măsuri pregătitoare pentru transferul solicitanților de protecție internațională după sosirea lor în Uniune, inclusiv pe cale maritimă, sau pentru transferul beneficiarilor de protecție internațională. Astfel de măsuri nu includ măsuri legate de detenție. În cazul în care un stat membru reangajează sau transferă resurse sub acest procent minim, nu este posibil să se transfere diferența dintre suma reangajată sau cea transferată și procentul minim către alte acțiuni din cadrul programului național.


  (*1)  Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului din 14 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 239, 15.9.2015, p. 146)."


  (*2)  Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 248, 24.9.2015, p. 80).”;" |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Sumele suplimentare menționate la alineatul (1) din prezentul articol se alocă statelor membre prima dată prin deciziile de finanțare individuale de aprobare a programelor lor naționale, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 și, ulterior, printr-o decizie de finanțare care va fi anexată la decizia de aprobare a programelor lor naționale. Reangajarea acestor sume pentru aceeași acțiune din cadrul programului național sau transferul acestor sume către alte acțiuni din cadrul programului național sunt posibile în cazul în care este justificat în mod corespunzător cu ocazia revizuirii programului național relevant. O sumă nu poate fi reangajată sau transferată decât o singură dată. Comisia aprobă reangajarea sau transferul prin revizuirea programului național.

În ceea ce privește sumele rezultate din măsurile provizorii instituite prin Deciziile (UE) 2015/1523 (*1) și (UE) 2015/1601 (*2) ale Consiliului, în vederea îmbunătățirii solidarității și în conformitate cu articolul 80 din TFUE, statele membre alocă cel puțin 20 % din sumele respective acțiunilor din cadrul programelor naționale pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională, pentru relocări sau alte admisii umanitare ad-hoc, precum și pentru măsuri pregătitoare pentru transferul solicitanților de protecție internațională după sosirea lor în Uniune, inclusiv pe cale maritimă, sau pentru transferul beneficiarilor de protecție internațională. Astfel de măsuri nu includ măsuri legate de detenție. În cazul în care un stat membru reangajează sau transferă resurse sub acest procent minim, nu este posibil să se transfere diferența dintre suma reangajată sau cea transferată și procentul minim către alte acțiuni din cadrul programului național.

(*1)  Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului din 14 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 239, 15.9.2015, p. 146)."

*1

(*2)  Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 248, 24.9.2015, p. 80).”;"

*2

| (d) | se introduc următoarele alineate:

  „(3a)   În sensul articolului 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, în cazul în care sumele provenite din măsurile provizorii instituite prin Deciziile (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 sunt reangajate pentru aceeași acțiune din cadrul programului național sau sunt transferate către alte acțiuni din cadrul programului național în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, se consideră că sumele în cauză au fost angajate în cursul exercițiului aferent anului revizuirii programului național care aprobă reangajarea sau transferul în cauză.


  (3b)   Prin derogare de la articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, termenul pentru dezangajarea sumelor menționate la alineatul (3a) din prezentul articol se prelungește cu o perioadă de șase luni.


  (3c)   Comisia raportează anual Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentului articol.”; |
| --- | --- |

(d)

se introduc următoarele alineate:

„(3a)   În sensul articolului 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, în cazul în care sumele provenite din măsurile provizorii instituite prin Deciziile (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 sunt reangajate pentru aceeași acțiune din cadrul programului național sau sunt transferate către alte acțiuni din cadrul programului național în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, se consideră că sumele în cauză au fost angajate în cursul exercițiului aferent anului revizuirii programului național care aprobă reangajarea sau transferul în cauză.

(3b)   Prin derogare de la articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, termenul pentru dezangajarea sumelor menționate la alineatul (3a) din prezentul articol se prelungește cu o perioadă de șase luni.

(3c)   Comisia raportează anual Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentului articol.”;

| (e) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Pentru a urmări cu eficacitate obiectivele privind solidaritatea și distribuirea echitabilă a răspunderii între statele membre, menționate la articolul 80 din TFUE, și în limitele resurselor disponibile, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 26 din prezentul regulament, pentru a ajusta suma forfetară menționată la alineatul (1) de la prezentul articol ținând cont în special de ratele actuale ale inflației, de evoluțiile relevante în domeniul transferului solicitanților de protecție internațională și al beneficiarilor de protecție internațională dintr-un un stat membru în altul și în domeniul relocării și al altor tipuri de admisie umanitară ad-hoc, precum și de factori care pot optimiza utilizarea stimulentului financiar reprezentat de sumele forfetare.” |
| --- | --- |

(e)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Pentru a urmări cu eficacitate obiectivele privind solidaritatea și distribuirea echitabilă a răspunderii între statele membre, menționate la articolul 80 din TFUE, și în limitele resurselor disponibile, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 26 din prezentul regulament, pentru a ajusta suma forfetară menționată la alineatul (1) de la prezentul articol ținând cont în special de ratele actuale ale inflației, de evoluțiile relevante în domeniul transferului solicitanților de protecție internațională și al beneficiarilor de protecție internațională dintr-un un stat membru în altul și în domeniul relocării și al altor tipuri de admisie umanitară ad-hoc, precum și de factori care pot optimiza utilizarea stimulentului financiar reprezentat de sumele forfetare.”

| 2. | În titlul și partea introductivă ale articolului 25, cuvintele „beneficiarilor de protecție internațională” se înlocuiesc cu cuvintele „solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională”. |
| --- | --- |

2.

În titlul și partea introductivă ale articolului 25, cuvintele „beneficiarilor de protecție internațională” se înlocuiesc cu cuvintele „solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Strasbourg, 12 decembrie 2018.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 11 decembrie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 11 decembrie 2018.

1

(2)  Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului din 14 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 239, 15.9.2015, p. 146).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 248, 24.9.2015, p. 80).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare, de modificare a Deciziei 2008/381/CE a Consiliului și de abrogare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului (JO L 150, 20.5.2014, p. 168).

4

(5)  Decizia (UE) 2016/1754 a Consiliului din 29 septembrie 2016 de modificare a Deciziei (UE) 2015/1601 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 268, 1.10.2016, p. 82).

5

(6)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (JO L 150, 20.5.2014, p. 112).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

8

---

DIRECTIVE

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/82

---

DIRECTIVA (UE) 2018/2001 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 11 decembrie 2018

privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile

(reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori (5). Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea respectivei directivei. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori (5). Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea respectivei directivei.

| (2) | În conformitate cu articolul 194 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), promovarea formelor regenerabile de energie este unul dintre obiectivele politicii energetice a Uniunii. Acest obiectiv este avut în vedere de prezenta directivă. Intensificarea utilizării energiei din surse regenerabile sau a „energiei regenerabile” constituie o componentă importantă a pachetului de măsuri necesare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru respectarea angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, rezultat în urma celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), și a cadrului de politici privind energia și clima al Uniunii pentru 2030, inclusiv a obiectivului obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor, până în 2030, cu cel puțin 40 % sub nivelurile din 1990. Obiectivul obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și contribuțiile statelor membre la acest obiectiv, inclusiv cotele lor de referință privind obiectivele generale naționale pentru 2020, se numără printre elementele de o importanță majoră pentru politica energetică și de mediu a Uniunii. Alte astfel de elemente sunt cuprinse în cadrul prevăzut de prezenta directivă, de exemplu, pentru dezvoltarea încălzirii și a răcirii din surse regenerabile și dezvoltarea de combustibili produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 194 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), promovarea formelor regenerabile de energie este unul dintre obiectivele politicii energetice a Uniunii. Acest obiectiv este avut în vedere de prezenta directivă. Intensificarea utilizării energiei din surse regenerabile sau a „energiei regenerabile” constituie o componentă importantă a pachetului de măsuri necesare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru respectarea angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, rezultat în urma celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), și a cadrului de politici privind energia și clima al Uniunii pentru 2030, inclusiv a obiectivului obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor, până în 2030, cu cel puțin 40 % sub nivelurile din 1990. Obiectivul obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și contribuțiile statelor membre la acest obiectiv, inclusiv cotele lor de referință privind obiectivele generale naționale pentru 2020, se numără printre elementele de o importanță majoră pentru politica energetică și de mediu a Uniunii. Alte astfel de elemente sunt cuprinse în cadrul prevăzut de prezenta directivă, de exemplu, pentru dezvoltarea încălzirii și a răcirii din surse regenerabile și dezvoltarea de combustibili produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi.

| (3) | Intensificarea utilizării energiei din surse regenerabile joacă, la rândul său, un rol fundamental în promovarea siguranței alimentării cu energie, a energiei durabile la prețuri accesibile, a dezvoltării tehnologice și a inovației, precum și a rolului de lider în domeniul tehnologic și industrial, generând totodată beneficii de mediu, sociale și de sănătate, precum și oportunități importante de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare regională, în special în zonele rurale și în cele izolate, în regiunile sau teritoriile cu o densitate scăzută a populației sau care trec printr-un proces de dezindustrializare parțială. |
| --- | --- |

(3)

Intensificarea utilizării energiei din surse regenerabile joacă, la rândul său, un rol fundamental în promovarea siguranței alimentării cu energie, a energiei durabile la prețuri accesibile, a dezvoltării tehnologice și a inovației, precum și a rolului de lider în domeniul tehnologic și industrial, generând totodată beneficii de mediu, sociale și de sănătate, precum și oportunități importante de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare regională, în special în zonele rurale și în cele izolate, în regiunile sau teritoriile cu o densitate scăzută a populației sau care trec printr-un proces de dezindustrializare parțială.

| (4) | În special, reducerea consumului de energie, sporirea numărului îmbunătățirilor tehnologice, a stimulentelor pentru utilizarea și extinderea transportului public, a utilizării tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic și a promovării utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, în cel al încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor constituie instrumente foarte eficace, împreună cu măsurile vizând eficiența energetică, pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în Uniune și a dependenței energetice a Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În special, reducerea consumului de energie, sporirea numărului îmbunătățirilor tehnologice, a stimulentelor pentru utilizarea și extinderea transportului public, a utilizării tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic și a promovării utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, în cel al încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor constituie instrumente foarte eficace, împreună cu măsurile vizând eficiența energetică, pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în Uniune și a dependenței energetice a Uniunii.

| (5) | Directiva 2009/28/CE a creat un cadru de reglementare pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, care stabilea obiective naționale obligatorii privind ponderea energiei din surse regenerabile de energie în consumul de energie și în sectorul transporturilor, obiective ce trebuiau îndeplinite până în 2020. Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 denumită „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” a stabilit un cadru pentru viitoarele politici privind energia și clima ale Uniunii și a promovat o înțelegere comună a modului de dezvoltare a politicilor respective după 2020. Comisia a propus ca obiectivul Uniunii pentru 2030 privind ponderea energiei din surse regenerabile consumate în Uniune să fie de cel puțin 27 %. Această propunere a fost susținută de Consiliul European în concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, acesta precizând că statele membre ar trebui să poată stabili propriile obiective naționale mai ambițioase pentru a-și aduce contribuțiile preconizate la obiectivul Uniunii pentru 2030 și pentru a le depăși. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2009/28/CE a creat un cadru de reglementare pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, care stabilea obiective naționale obligatorii privind ponderea energiei din surse regenerabile de energie în consumul de energie și în sectorul transporturilor, obiective ce trebuiau îndeplinite până în 2020. Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 denumită „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” a stabilit un cadru pentru viitoarele politici privind energia și clima ale Uniunii și a promovat o înțelegere comună a modului de dezvoltare a politicilor respective după 2020. Comisia a propus ca obiectivul Uniunii pentru 2030 privind ponderea energiei din surse regenerabile consumate în Uniune să fie de cel puțin 27 %. Această propunere a fost susținută de Consiliul European în concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, acesta precizând că statele membre ar trebui să poată stabili propriile obiective naționale mai ambițioase pentru a-și aduce contribuțiile preconizate la obiectivul Uniunii pentru 2030 și pentru a le depăși.

| (6) | În rezoluția sa din 5 februarie 2014 denumită „Un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei” și în cea din 23 iunie 2016 denumită „Raportul privind progresele înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile”, Parlamentul European a făcut un pas mai departe decât propunerea Comisiei sau concluziile Consiliului European, insistând că, în contextul Acordului de la Paris și al reducerilor recente ale costului tehnologiilor legate de energia din surse regenerabile, este de dorit ca obiectivele să fie mult mai ambițioase. |
| --- | --- |

(6)

În rezoluția sa din 5 februarie 2014 denumită „Un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei” și în cea din 23 iunie 2016 denumită „Raportul privind progresele înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile”, Parlamentul European a făcut un pas mai departe decât propunerea Comisiei sau concluziile Consiliului European, insistând că, în contextul Acordului de la Paris și al reducerilor recente ale costului tehnologiilor legate de energia din surse regenerabile, este de dorit ca obiectivele să fie mult mai ambițioase.

| (7) | În consecință, ar trebui să se țină seama de nivelul de ambiție prevăzut în Acordul de la Paris, precum și de progresele tehnologice, inclusiv de reducerile costurilor investițiilor în energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(7)

În consecință, ar trebui să se țină seama de nivelul de ambiție prevăzut în Acordul de la Paris, precum și de progresele tehnologice, inclusiv de reducerile costurilor investițiilor în energia din surse regenerabile.

| (8) | Prin urmare, este oportună instituirea unui obiectiv obligatoriu al Uniunii care să urmărească o pondere de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile. Mai mult, Comisia ar trebui să aprecieze dacă respectivul obiectiv ar trebui revizuit în sens ascendent, în contextul reducerilor semnificative ale costului producției de energie din surse regenerabile, al angajamentului Uniunii la nivel internațional în direcția decarbonizării sau în cazul unei eventuale reduceri substanțială a consumului de energie în Uniune. Statele membre ar trebui să își stabilească propriile contribuții la realizarea obiectivului respectiv în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima, în temeiul procesului de guvernanță stabilit în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este oportună instituirea unui obiectiv obligatoriu al Uniunii care să urmărească o pondere de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile. Mai mult, Comisia ar trebui să aprecieze dacă respectivul obiectiv ar trebui revizuit în sens ascendent, în contextul reducerilor semnificative ale costului producției de energie din surse regenerabile, al angajamentului Uniunii la nivel internațional în direcția decarbonizării sau în cazul unei eventuale reduceri substanțială a consumului de energie în Uniune. Statele membre ar trebui să își stabilească propriile contribuții la realizarea obiectivului respectiv în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima, în temeiul procesului de guvernanță stabilit în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

| (9) | Instituirea unui obiectiv obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 ar încuraja în continuare dezvoltarea de tehnologii de producție a energiei din surse regenerabile și ar oferi certitudine pentru investitori. Un obiectiv definit la nivelul Uniunii ar lăsa o mai mare flexibilitate statelor membre, pentru ca acestea să își poată îndeplini obiectivele de reducere a gazelor cu efect de seră în modul cel mai rentabil și în conformitate cu propriile circumstanțe și mixuri energetice și cu capacitatea lor specifică de producere a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(9)

Instituirea unui obiectiv obligatoriu al Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 ar încuraja în continuare dezvoltarea de tehnologii de producție a energiei din surse regenerabile și ar oferi certitudine pentru investitori. Un obiectiv definit la nivelul Uniunii ar lăsa o mai mare flexibilitate statelor membre, pentru ca acestea să își poată îndeplini obiectivele de reducere a gazelor cu efect de seră în modul cel mai rentabil și în conformitate cu propriile circumstanțe și mixuri energetice și cu capacitatea lor specifică de producere a energiei din surse regenerabile.

| (10) | Pentru a asigura consolidarea rezultatelor obținute în temeiul Directivei 2009/28/CE, obiectivele naționale stabilite pentru 2020 ar trebui să constituie contribuțiile minime ale statelor membre la noul cadru pentru 2030. Ponderile naționale ale energiei din surse regenerabile nu ar trebui în niciun caz să scadă sub nivelul contribuțiilor respective. Dacă se întâmplă totuși acest lucru, statele membre în cauză ar trebui să ia măsurile corespunzătoare, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2018/1999, pentru a se asigura că respectiva pondere de referință este redobândită. Dacă un stat membru nu își menține ponderea de referință pe o perioadă de 12 luni, acesta ar trebui ca, în termen de 12 luni de la sfârșitul acelei perioade, să ia măsuri suplimentare pentru a redobândi ponderea de referință. În cazul în care a luat efectiv astfel de măsuri suplimentare și și-a îndeplinit obligația de redobândire a ponderii de referință, ar trebui să se considere că, pe întreaga perioadă în cauză, statul membru a îndeplinit cerințele obligatorii privind ponderea de referință atât în temeiul prezentei directive, cât și în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. Prin urmare, nu se poate considera că statul membru în cauză nu și-a îndeplinit obligația de a-și menține ponderea de referință pentru perioada de timp în care s-a produs decalajul. Atât cadrul pentru 2020, cât și cel pentru 2030 sunt în serviciul obiectivelor politicii Uniunii privind energia și mediul. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a asigura consolidarea rezultatelor obținute în temeiul Directivei 2009/28/CE, obiectivele naționale stabilite pentru 2020 ar trebui să constituie contribuțiile minime ale statelor membre la noul cadru pentru 2030. Ponderile naționale ale energiei din surse regenerabile nu ar trebui în niciun caz să scadă sub nivelul contribuțiilor respective. Dacă se întâmplă totuși acest lucru, statele membre în cauză ar trebui să ia măsurile corespunzătoare, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2018/1999, pentru a se asigura că respectiva pondere de referință este redobândită. Dacă un stat membru nu își menține ponderea de referință pe o perioadă de 12 luni, acesta ar trebui ca, în termen de 12 luni de la sfârșitul acelei perioade, să ia măsuri suplimentare pentru a redobândi ponderea de referință. În cazul în care a luat efectiv astfel de măsuri suplimentare și și-a îndeplinit obligația de redobândire a ponderii de referință, ar trebui să se considere că, pe întreaga perioadă în cauză, statul membru a îndeplinit cerințele obligatorii privind ponderea de referință atât în temeiul prezentei directive, cât și în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. Prin urmare, nu se poate considera că statul membru în cauză nu și-a îndeplinit obligația de a-și menține ponderea de referință pentru perioada de timp în care s-a produs decalajul. Atât cadrul pentru 2020, cât și cel pentru 2030 sunt în serviciul obiectivelor politicii Uniunii privind energia și mediul.

| (11) | Statele membre ar trebui să ia măsuri suplimentare în eventualitatea în care ponderea energiei din surse regenerabile la nivelul Uniunii nu respectă traiectoria Uniunii către obiectivul privind o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 32 %. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia poate lua măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura îndeplinirea obiectivului dacă identifică un decalaj privind nivelul de ambiție în decursul evaluării planurilor naționale integrate privind energia și clima. În cazul în care Comisia identifică un decalaj în materie de rezultate în decursul evaluării rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima integrate, statele membre ar trebui să aplice măsurile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a depăși decalajul respectiv. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să ia măsuri suplimentare în eventualitatea în care ponderea energiei din surse regenerabile la nivelul Uniunii nu respectă traiectoria Uniunii către obiectivul privind o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 32 %. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia poate lua măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura îndeplinirea obiectivului dacă identifică un decalaj privind nivelul de ambiție în decursul evaluării planurilor naționale integrate privind energia și clima. În cazul în care Comisia identifică un decalaj în materie de rezultate în decursul evaluării rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima integrate, statele membre ar trebui să aplice măsurile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a depăși decalajul respectiv.

| (12) | Pentru a sprijini contribuțiile ambițioase ale statelor membre la obiectivul Uniunii, ar trebui instituit un cadru financiar destinat facilitării investițiilor în proiecte privind energia din surse regenerabile în statele membre respective, inclusiv prin utilizarea de instrumente financiare. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a sprijini contribuțiile ambițioase ale statelor membre la obiectivul Uniunii, ar trebui instituit un cadru financiar destinat facilitării investițiilor în proiecte privind energia din surse regenerabile în statele membre respective, inclusiv prin utilizarea de instrumente financiare.

| (13) | Comisia ar trebui să concentreze alocarea de fonduri în direcția reducerii costului de capital al proiectelor privind energia din surse regenerabile, întrucât aceste costuri au un impact semnificativ asupra costului proiectelor privind energia din surse regenerabile și asupra competitivității acestora, precum și în direcția dezvoltării unor infrastructuri esențiale care să permită o utilizare sporită, accesibilă din punct de vedere economic și fezabilă din punct de vedere tehnic a energiei din surse regenerabile, cum ar fi infrastructura rețelelor de transport și distribuție, rețelele inteligente și interconexiunile. |
| --- | --- |

(13)

Comisia ar trebui să concentreze alocarea de fonduri în direcția reducerii costului de capital al proiectelor privind energia din surse regenerabile, întrucât aceste costuri au un impact semnificativ asupra costului proiectelor privind energia din surse regenerabile și asupra competitivității acestora, precum și în direcția dezvoltării unor infrastructuri esențiale care să permită o utilizare sporită, accesibilă din punct de vedere economic și fezabilă din punct de vedere tehnic a energiei din surse regenerabile, cum ar fi infrastructura rețelelor de transport și distribuție, rețelele inteligente și interconexiunile.

| (14) | Comisia ar trebui să faciliteze schimburile de bune practici între autoritățile sau organismele competente naționale sau regionale, de exemplu prin reuniuni periodice, în scopul găsirii unei abordări comune pentru a promova utilizarea pe scară mai largă a proiectelor rentabile privind energia din surse regenerabile. Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze investițiile în tehnologii noi, flexibile și nepoluante și să stabilească o strategie adecvată de gestionare a retragerii tehnologiilor care nu contribuie la reducerea emisiilor sau nu oferă suficientă flexibilitate, pe baza unor criterii transparente și a unor semnale de preț de piață fiabile. |
| --- | --- |

(14)

Comisia ar trebui să faciliteze schimburile de bune practici între autoritățile sau organismele competente naționale sau regionale, de exemplu prin reuniuni periodice, în scopul găsirii unei abordări comune pentru a promova utilizarea pe scară mai largă a proiectelor rentabile privind energia din surse regenerabile. Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze investițiile în tehnologii noi, flexibile și nepoluante și să stabilească o strategie adecvată de gestionare a retragerii tehnologiilor care nu contribuie la reducerea emisiilor sau nu oferă suficientă flexibilitate, pe baza unor criterii transparente și a unor semnale de preț de piață fiabile.

| (15) | Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (7), Directivele 2001/77/CE (8) și 2003/30/CE (9) ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și Directiva 2009/28/CE au stabilit definițiile pentru diferite tipuri de energie din surse regenerabile. Dreptul Uniunii privind piața internă a energiei stabilește definițiile care se aplică sectorului energiei electrice în general. Din motive de securitate juridică și claritate, se impune utilizarea definițiilor respective în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (7), Directivele 2001/77/CE (8) și 2003/30/CE (9) ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și Directiva 2009/28/CE au stabilit definițiile pentru diferite tipuri de energie din surse regenerabile. Dreptul Uniunii privind piața internă a energiei stabilește definițiile care se aplică sectorului energiei electrice în general. Din motive de securitate juridică și claritate, se impune utilizarea definițiilor respective în prezenta directivă.

| (16) | Schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile sau „energia regenerabilă” s-au dovedit a fi o modalitate eficace de încurajare a utilizării energiei electrice din surse regenerabile. Dacă și când statele membre hotărăsc să implementeze scheme de sprijin, sprijinul respectiv ar trebui acordat într-o formă care, pe cât posibil, să nu denatureze funcționarea piețelor energiei electrice. În acest scop, un număr din ce în ce mai mare de state membre alocă sprijin astfel încât acesta este acordat în plus față de veniturile de pe piață și introduc sisteme bazate pe piață pentru a determina care este nivelul necesar de sprijin. Alături de pașii meniți să pregătească piața pentru o pondere tot mai crescută a energiei electrice din surse regenerabile, un astfel de sprijin este un element-cheie pentru a spori integrarea pe piață a energiei din surse regenerabile, ținându-se cont totodată de capacitățile diferite ale producătorilor mici și ale celor mari de a răspunde semnalelor pieței. |
| --- | --- |

(16)

Schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile sau „energia regenerabilă” s-au dovedit a fi o modalitate eficace de încurajare a utilizării energiei electrice din surse regenerabile. Dacă și când statele membre hotărăsc să implementeze scheme de sprijin, sprijinul respectiv ar trebui acordat într-o formă care, pe cât posibil, să nu denatureze funcționarea piețelor energiei electrice. În acest scop, un număr din ce în ce mai mare de state membre alocă sprijin astfel încât acesta este acordat în plus față de veniturile de pe piață și introduc sisteme bazate pe piață pentru a determina care este nivelul necesar de sprijin. Alături de pașii meniți să pregătească piața pentru o pondere tot mai crescută a energiei electrice din surse regenerabile, un astfel de sprijin este un element-cheie pentru a spori integrarea pe piață a energiei din surse regenerabile, ținându-se cont totodată de capacitățile diferite ale producătorilor mici și ale celor mari de a răspunde semnalelor pieței.

| (17) | Instalațiile la scară mică pot contribui în mod semnificativ la creșterea gradului de acceptare din partea publicului și la asigurarea implementării proiectelor legate de energia din surse regenerabile, în special la nivel local. Pentru a asigura participarea unor astfel de instalații la scară mică, ar putea fi necesare în continuare condiții speciale, inclusiv tarife fixe, în vederea asigurării unui raport costuri-beneficii pozitiv, în conformitate cu dreptul Uniunii privind piața energiei electrice. Pentru ca investitorii să beneficieze de securitate juridică, este importantă definirea instalațiilor la scară mică în scopul obținerii unui astfel de sprijin. Normele privind ajutoarele de stat conțin definiții ale instalațiilor la scară mică. |
| --- | --- |

(17)

Instalațiile la scară mică pot contribui în mod semnificativ la creșterea gradului de acceptare din partea publicului și la asigurarea implementării proiectelor legate de energia din surse regenerabile, în special la nivel local. Pentru a asigura participarea unor astfel de instalații la scară mică, ar putea fi necesare în continuare condiții speciale, inclusiv tarife fixe, în vederea asigurării unui raport costuri-beneficii pozitiv, în conformitate cu dreptul Uniunii privind piața energiei electrice. Pentru ca investitorii să beneficieze de securitate juridică, este importantă definirea instalațiilor la scară mică în scopul obținerii unui astfel de sprijin. Normele privind ajutoarele de stat conțin definiții ale instalațiilor la scară mică.

| (18) | În temeiul articolului 108 din TFUE, Comisiei îi revine competența exclusivă de a analiza compatibilitatea dintre piața internă și măsurile de ajutor de stat pe care statele membre le pot institui în scopul utilizării energiei din surse regenerabile. Respectiva analiză se efectuează în temeiul articolului 107 alineatul (3) din TFUE și în conformitate cu normele și orientările relevante pe care Comisia le poate adopta în acest sens. Prezenta directivă nu aduce atingere competenței exclusive a Comisiei acordate de TFUE. |
| --- | --- |

(18)

În temeiul articolului 108 din TFUE, Comisiei îi revine competența exclusivă de a analiza compatibilitatea dintre piața internă și măsurile de ajutor de stat pe care statele membre le pot institui în scopul utilizării energiei din surse regenerabile. Respectiva analiză se efectuează în temeiul articolului 107 alineatul (3) din TFUE și în conformitate cu normele și orientările relevante pe care Comisia le poate adopta în acest sens. Prezenta directivă nu aduce atingere competenței exclusive a Comisiei acordate de TFUE.

| (19) | Energia electrică din surse regenerabile ar trebui să poată fi utilizată la costul cel mai mic posibil pentru consumatori și pentru contribuabili. Atunci când concep scheme de sprijin și când alocă sprijin, statele membre ar trebui să urmărească reducerea la minimum a costului general pentru sistem al utilizării de-a lungul parcursului care vizează decarbonizarea în vederea atingerii obiectivului economiei cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru anul 2050. Mecanismele bazate pe piață, cum ar fi procedurile de licitație, s-au dovedit a reduce într-un mod eficace costul de sprijin pe piețele concurențiale în multe situații. Cu toate acestea, în anumite situații, procedurile de licitație nu conduc neapărat la o stabilire eficientă a prețurilor. Prin urmare, ar putea fi necesar să fie luate în considerare derogări echilibrate pentru a asigura rentabilitatea și pentru a reduce la minimum costul general de sprijin. În special, statele membre ar trebui să poată acorda derogări de la procedurile de licitație și de la cerința vânzării energiei electrice direct pe piață pentru instalațiile la scară mică și pentru proiectele demonstrative, pentru a se ține seama de capacitățile mai reduse ale acestora. Întrucât Comisia evaluează de la caz la caz compatibilitatea sprijinului pentru energia din surse regenerabile cu piața internă, astfel de derogări ar trebui să respecte pragurile relevante stabilite în cele mai recente orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie. În orientările pentru perioada 2014-2020, aceste praguri sunt stabilite la 1 MW (și la 6 MW sau 6 unități de producție pentru energia eoliană) și la 500 kW (și la 3 MW sau 3 unități de producție pentru energia eoliană) pentru derogările referitoare la procedurile de licitație și, respectiv, la vânzările directe pe piață. Pentru a crește eficacitatea pe care procedurile de licitație o au în a reduce la minimum costurile generale de sprijin, procedurile de licitație ar trebui să fie deschise, în principiu, tuturor producătorilor de energie electrică din surse regenerabile, pe bază nediscriminatorie. În perioada în care statele membre își concep schemele de sprijin, ele pot limita procedurile de licitație la tehnologii specifice, atunci când acest lucru este necesar pentru a evita rezultatele nesatisfăcătoare având în vedere constrângerile de rețea, stabilitatea rețelei, costurile de integrare în sistem, nevoia de a asigura diversificarea mixului energetic și potențialul pe termen lung al tehnologiilor. |
| --- | --- |

(19)

Energia electrică din surse regenerabile ar trebui să poată fi utilizată la costul cel mai mic posibil pentru consumatori și pentru contribuabili. Atunci când concep scheme de sprijin și când alocă sprijin, statele membre ar trebui să urmărească reducerea la minimum a costului general pentru sistem al utilizării de-a lungul parcursului care vizează decarbonizarea în vederea atingerii obiectivului economiei cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru anul 2050. Mecanismele bazate pe piață, cum ar fi procedurile de licitație, s-au dovedit a reduce într-un mod eficace costul de sprijin pe piețele concurențiale în multe situații. Cu toate acestea, în anumite situații, procedurile de licitație nu conduc neapărat la o stabilire eficientă a prețurilor. Prin urmare, ar putea fi necesar să fie luate în considerare derogări echilibrate pentru a asigura rentabilitatea și pentru a reduce la minimum costul general de sprijin. În special, statele membre ar trebui să poată acorda derogări de la procedurile de licitație și de la cerința vânzării energiei electrice direct pe piață pentru instalațiile la scară mică și pentru proiectele demonstrative, pentru a se ține seama de capacitățile mai reduse ale acestora. Întrucât Comisia evaluează de la caz la caz compatibilitatea sprijinului pentru energia din surse regenerabile cu piața internă, astfel de derogări ar trebui să respecte pragurile relevante stabilite în cele mai recente orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie. În orientările pentru perioada 2014-2020, aceste praguri sunt stabilite la 1 MW (și la 6 MW sau 6 unități de producție pentru energia eoliană) și la 500 kW (și la 3 MW sau 3 unități de producție pentru energia eoliană) pentru derogările referitoare la procedurile de licitație și, respectiv, la vânzările directe pe piață. Pentru a crește eficacitatea pe care procedurile de licitație o au în a reduce la minimum costurile generale de sprijin, procedurile de licitație ar trebui să fie deschise, în principiu, tuturor producătorilor de energie electrică din surse regenerabile, pe bază nediscriminatorie. În perioada în care statele membre își concep schemele de sprijin, ele pot limita procedurile de licitație la tehnologii specifice, atunci când acest lucru este necesar pentru a evita rezultatele nesatisfăcătoare având în vedere constrângerile de rețea, stabilitatea rețelei, costurile de integrare în sistem, nevoia de a asigura diversificarea mixului energetic și potențialul pe termen lung al tehnologiilor.

| (20) | În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014 privind „Cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030”, Consiliul European a subliniat importanța unui grad mai ridicat de interconectare a pieței interne a energiei și necesitatea unui sprijin suficient pentru a integra niveluri tot mai mari de energie din surse regenerabile variabile, permițând astfel Uniunii să își îndeplinească obiectivele ambițioase de lider în tranziția energetică. Prin urmare, este important și urgent ca nivelul de interconectare să crească și să se realizeze progrese pentru a îndeplini obiectivele Consiliului European cu scopul de a exploata la maximum potențialul uniunii energetice. |
| --- | --- |

(20)

În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014 privind „Cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030”, Consiliul European a subliniat importanța unui grad mai ridicat de interconectare a pieței interne a energiei și necesitatea unui sprijin suficient pentru a integra niveluri tot mai mari de energie din surse regenerabile variabile, permițând astfel Uniunii să își îndeplinească obiectivele ambițioase de lider în tranziția energetică. Prin urmare, este important și urgent ca nivelul de interconectare să crească și să se realizeze progrese pentru a îndeplini obiectivele Consiliului European cu scopul de a exploata la maximum potențialul uniunii energetice.

| (21) | Atunci când concep scheme de sprijin pentru sursele regenerabile de energie, statele membre ar trebui să ia în considerare rezerva disponibilă durabilă de biomasă și țin cont în mod adecvat de principiile economiei circulare și de ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), pentru a evita denaturarea inutilă a piețelor materiilor prime. Preîntâmpinarea generării de deșeuri și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie opțiunea prioritară. Statele membre ar trebui să evite crearea unor scheme de sprijin care ar fi contrare obiectivelor privind tratarea deșeurilor și care ar putea duce la utilizarea ineficientă a deșeurilor reciclabile. |
| --- | --- |

(21)

Atunci când concep scheme de sprijin pentru sursele regenerabile de energie, statele membre ar trebui să ia în considerare rezerva disponibilă durabilă de biomasă și țin cont în mod adecvat de principiile economiei circulare și de ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), pentru a evita denaturarea inutilă a piețelor materiilor prime. Preîntâmpinarea generării de deșeuri și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie opțiunea prioritară. Statele membre ar trebui să evite crearea unor scheme de sprijin care ar fi contrare obiectivelor privind tratarea deșeurilor și care ar putea duce la utilizarea ineficientă a deșeurilor reciclabile.

| (22) | Statele membre dețin potențiale diferite de energie din surse regenerabile și gestionează diferite scheme de sprijin la nivel național. Majoritatea statelor membre aplică scheme de sprijin care oferă avantaje doar pentru energia din surse regenerabile produsă pe teritoriul lor. În vederea funcționării corespunzătoare a schemelor naționale de sprijin, este esențial ca statele membre să continue să poată controla efectul și costurile schemelor naționale de sprijin proprii în concordanță cu potențialele diferite pe care le dețin. O modalitate importantă de atingere a obiectivului prezentei directive rămâne garantarea funcționării adecvate a schemelor naționale de sprijin, în temeiul Directivelor 2001/77/CE și 2009/28/CE, pentru a păstra încrederea investitorilor și pentru a le permite statelor membre să conceapă măsuri naționale eficiente pentru contribuțiile fiecăruia la obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și la obiectivele naționale pe care și le-au stabilit. Prezenta directivă ar trebui să faciliteze sprijinul transfrontalier pentru energia din surse regenerabile fără a se afecta într-un mod disproporționat schemele naționale de sprijin. |
| --- | --- |

(22)

Statele membre dețin potențiale diferite de energie din surse regenerabile și gestionează diferite scheme de sprijin la nivel național. Majoritatea statelor membre aplică scheme de sprijin care oferă avantaje doar pentru energia din surse regenerabile produsă pe teritoriul lor. În vederea funcționării corespunzătoare a schemelor naționale de sprijin, este esențial ca statele membre să continue să poată controla efectul și costurile schemelor naționale de sprijin proprii în concordanță cu potențialele diferite pe care le dețin. O modalitate importantă de atingere a obiectivului prezentei directive rămâne garantarea funcționării adecvate a schemelor naționale de sprijin, în temeiul Directivelor 2001/77/CE și 2009/28/CE, pentru a păstra încrederea investitorilor și pentru a le permite statelor membre să conceapă măsuri naționale eficiente pentru contribuțiile fiecăruia la obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și la obiectivele naționale pe care și le-au stabilit. Prezenta directivă ar trebui să faciliteze sprijinul transfrontalier pentru energia din surse regenerabile fără a se afecta într-un mod disproporționat schemele naționale de sprijin.

| (23) | Deschiderea schemelor de sprijin către participarea transfrontalieră limitează impacturile negative asupra pieței interne a energiei și, în anumite condiții, poate ajuta statele membre să îndeplinească în mod mai rentabil obiectivul Uniunii. Participarea transfrontalieră este, de asemenea, corolarul natural la dezvoltarea politicii Uniunii privind energia din surse regenerabile, stimulând convergența și cooperarea pentru a contribui la obiectivul obligatoriu al Uniunii. Prin urmare, este oportun să se încurajeze statele membre să își deschidă schemele de sprijin către proiecte situate în alte state membre și să definească mai multe modalități prin care poate fi implementată o astfel de deschidere treptată, asigurând respectarea dispozițiilor TFUE, în special a articolelor 30, 34 și 110. Întrucât nu se poate realiza o urmărire a fluxurilor de energie electrică, este oportun să se coreleze deschiderea schemelor de sprijin către participarea transfrontalieră cu ponderile care reprezintă o aspirație către niveluri reale de interconexiune fizică și să se permită statelor membre să își limiteze deschiderea schemelor de sprijin la statele membre cu care au o conexiune directă de rețea, acesta fiind un mijloc practic de a demonstra existența unor fluxuri fizice între statele membre. Acest lucru nu ar trebui însă să afecteze în niciun fel funcționarea interzonală sau transfrontalieră a piețelor energiei electrice. |
| --- | --- |

(23)

Deschiderea schemelor de sprijin către participarea transfrontalieră limitează impacturile negative asupra pieței interne a energiei și, în anumite condiții, poate ajuta statele membre să îndeplinească în mod mai rentabil obiectivul Uniunii. Participarea transfrontalieră este, de asemenea, corolarul natural la dezvoltarea politicii Uniunii privind energia din surse regenerabile, stimulând convergența și cooperarea pentru a contribui la obiectivul obligatoriu al Uniunii. Prin urmare, este oportun să se încurajeze statele membre să își deschidă schemele de sprijin către proiecte situate în alte state membre și să definească mai multe modalități prin care poate fi implementată o astfel de deschidere treptată, asigurând respectarea dispozițiilor TFUE, în special a articolelor 30, 34 și 110. Întrucât nu se poate realiza o urmărire a fluxurilor de energie electrică, este oportun să se coreleze deschiderea schemelor de sprijin către participarea transfrontalieră cu ponderile care reprezintă o aspirație către niveluri reale de interconexiune fizică și să se permită statelor membre să își limiteze deschiderea schemelor de sprijin la statele membre cu care au o conexiune directă de rețea, acesta fiind un mijloc practic de a demonstra existența unor fluxuri fizice între statele membre. Acest lucru nu ar trebui însă să afecteze în niciun fel funcționarea interzonală sau transfrontalieră a piețelor energiei electrice.

| (24) | Pentru a se asigura că deschiderea schemelor de sprijin este reciprocă și aduce beneficii de ambele părți, ar trebui încheiate acorduri de cooperare între statele membre participante. Statele membre ar trebui să își mențină controlul asupra ritmului utilizării capacității de producție a energiei electrice din surse regenerabile pe teritoriul lor, pentru a ține seama în special de costurile de integrare asociate și de investițiile necesare în rețele. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să limiteze participarea instalațiilor situate pe teritoriul lor la licitații pe care li le-au deschis alte state membre. Respectivele acorduri bilaterale ar trebui să abordeze toate aspectele relevante, de exemplu, contabilizarea costurilor aferente unui proiect construit de un stat membru pe teritoriul altui stat membru, inclusiv cheltuielile legate de consolidarea rețelelor, transferurile de energie, capacitatea de stocare și de rezervă, precum și posibilele congestii ale rețelei. În aceste acorduri statele membre ar trebui să țină seama și de măsurile care ar putea permite integrarea rentabilă a unei astfel de capacități suplimentare de producție de energie electrică din surse regenerabile, fie că acestea sunt măsuri de reglementare (de exemplu legate de organizarea pieței) sau că presupun investiții suplimentare în diferite surse de flexibilitate (de exemplu interconexiuni, stocare, participarea activă a cererii sau producție flexibilă). |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se asigura că deschiderea schemelor de sprijin este reciprocă și aduce beneficii de ambele părți, ar trebui încheiate acorduri de cooperare între statele membre participante. Statele membre ar trebui să își mențină controlul asupra ritmului utilizării capacității de producție a energiei electrice din surse regenerabile pe teritoriul lor, pentru a ține seama în special de costurile de integrare asociate și de investițiile necesare în rețele. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să limiteze participarea instalațiilor situate pe teritoriul lor la licitații pe care li le-au deschis alte state membre. Respectivele acorduri bilaterale ar trebui să abordeze toate aspectele relevante, de exemplu, contabilizarea costurilor aferente unui proiect construit de un stat membru pe teritoriul altui stat membru, inclusiv cheltuielile legate de consolidarea rețelelor, transferurile de energie, capacitatea de stocare și de rezervă, precum și posibilele congestii ale rețelei. În aceste acorduri statele membre ar trebui să țină seama și de măsurile care ar putea permite integrarea rentabilă a unei astfel de capacități suplimentare de producție de energie electrică din surse regenerabile, fie că acestea sunt măsuri de reglementare (de exemplu legate de organizarea pieței) sau că presupun investiții suplimentare în diferite surse de flexibilitate (de exemplu interconexiuni, stocare, participarea activă a cererii sau producție flexibilă).

| (25) | Statele membre ar trebui să evite situațiile generatoare de denaturări, care s-ar solda cu importarea masivă de resurse din țări terțe. În acest sens, ar trebui avută în vedere și promovată o abordare bazată pe ciclul de viață. |
| --- | --- |

(25)

Statele membre ar trebui să evite situațiile generatoare de denaturări, care s-ar solda cu importarea masivă de resurse din țări terțe. În acest sens, ar trebui avută în vedere și promovată o abordare bazată pe ciclul de viață.

| (26) | Statele membre ar trebui să se asigure că comunitățile de energie din surse regenerabile pot participa la schemele de sprijin disponibile pe picior de egalitate cu participanții de anvergură. În acest scop, statele membre ar trebui să fie autorizate să adopte măsuri, precum să furnizeze informații, sprijin tehnic și financiar, să reducă cerințele administrative, să prevadă criterii de ofertare axate pe comunitate, să creeze ferestre de licitație adaptate pentru comunitățile de energie din surse regenerabile sau să permită comunităților de energie din surse regenerabile să fie remunerate prin intermediul sprijinului direct atunci când îndeplinesc cerințele aferente instalațiilor la scară mică. |
| --- | --- |

(26)

Statele membre ar trebui să se asigure că comunitățile de energie din surse regenerabile pot participa la schemele de sprijin disponibile pe picior de egalitate cu participanții de anvergură. În acest scop, statele membre ar trebui să fie autorizate să adopte măsuri, precum să furnizeze informații, sprijin tehnic și financiar, să reducă cerințele administrative, să prevadă criterii de ofertare axate pe comunitate, să creeze ferestre de licitație adaptate pentru comunitățile de energie din surse regenerabile sau să permită comunităților de energie din surse regenerabile să fie remunerate prin intermediul sprijinului direct atunci când îndeplinesc cerințele aferente instalațiilor la scară mică.

| (27) | Planificarea infrastructurilor necesare pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile ar trebui să ia în considerare politicile legate de participarea la proiecte a persoanelor afectate de acestea, în special a populației locale. |
| --- | --- |

(27)

Planificarea infrastructurilor necesare pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile ar trebui să ia în considerare politicile legate de participarea la proiecte a persoanelor afectate de acestea, în special a populației locale.

| (28) | Consumatorilor ar trebui să li se furnizeze informații complete, inclusiv informații privind performanța energetică a sistemelor de încălzire și răcire și privind costurile de funcționare mai scăzute ale vehiculelor electrice, astfel încât consumatorii să poată să facă alegeri individuale în ceea ce privește energia din surse regenerabile și să evite stagnarea tehnologică. |
| --- | --- |

(28)

Consumatorilor ar trebui să li se furnizeze informații complete, inclusiv informații privind performanța energetică a sistemelor de încălzire și răcire și privind costurile de funcționare mai scăzute ale vehiculelor electrice, astfel încât consumatorii să poată să facă alegeri individuale în ceea ce privește energia din surse regenerabile și să evite stagnarea tehnologică.

| (29) | Fără a se aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, politicile de sprijin în domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să fie previzibile și stabile și să evite schimbări frecvente sau retroactive. Imprevizibilitatea și instabilitatea politicilor au un impact direct asupra costurilor de finanțare a capitalului, asupra costurilor de dezvoltare a proiectelor și, prin urmare, asupra costului general al utilizării energiei din surse regenerabile de energie în Uniune. Statele membre ar trebui să împiedice ca reexaminarea sprijinului acordat unor proiecte privind energia din surse regenerabile să aibă un impact negativ asupra viabilității economice a acestora. În acest context, statele membre ar trebui să promoveze politici de sprijin rentabile și să asigure sustenabilitatea financiară a acestora. Mai mult, ar trebui publicat un calendar orientativ pe termen lung care să abordeze principalele aspecte ale sprijinului preconizat, fără a se afecta capacitatea statelor membre de a decide cu privire la alocările bugetare pentru anii incluși în acest calendar. |
| --- | --- |

(29)

Fără a se aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, politicile de sprijin în domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să fie previzibile și stabile și să evite schimbări frecvente sau retroactive. Imprevizibilitatea și instabilitatea politicilor au un impact direct asupra costurilor de finanțare a capitalului, asupra costurilor de dezvoltare a proiectelor și, prin urmare, asupra costului general al utilizării energiei din surse regenerabile de energie în Uniune. Statele membre ar trebui să împiedice ca reexaminarea sprijinului acordat unor proiecte privind energia din surse regenerabile să aibă un impact negativ asupra viabilității economice a acestora. În acest context, statele membre ar trebui să promoveze politici de sprijin rentabile și să asigure sustenabilitatea financiară a acestora. Mai mult, ar trebui publicat un calendar orientativ pe termen lung care să abordeze principalele aspecte ale sprijinului preconizat, fără a se afecta capacitatea statelor membre de a decide cu privire la alocările bugetare pentru anii incluși în acest calendar.

| (30) | Obligațiile statelor membre de a întocmi planuri de acțiune și rapoarte intermediare privind energia din surse regenerabile, precum și obligația Comisiei de a raporta cu privire la progresele statelor membre sunt esențiale pentru a spori transparența, pentru a oferi claritate investitorilor și consumatorilor și pentru a permite o monitorizare eficace. Regulamentul (UE) 2018/1999 integrează aceste obligații în sistemul de guvernanță al uniunii energetice, în cadrul căruia obligațiile de planificare, de raportare și de monitorizare în domeniul energiei și în cel al climei sunt raționalizate. Platforma de transparență privind energia din surse regenerabile este de asemenea integrată în platforma electronică mai largă instituită prin respectivul regulament. |
| --- | --- |

(30)

Obligațiile statelor membre de a întocmi planuri de acțiune și rapoarte intermediare privind energia din surse regenerabile, precum și obligația Comisiei de a raporta cu privire la progresele statelor membre sunt esențiale pentru a spori transparența, pentru a oferi claritate investitorilor și consumatorilor și pentru a permite o monitorizare eficace. Regulamentul (UE) 2018/1999 integrează aceste obligații în sistemul de guvernanță al uniunii energetice, în cadrul căruia obligațiile de planificare, de raportare și de monitorizare în domeniul energiei și în cel al climei sunt raționalizate. Platforma de transparență privind energia din surse regenerabile este de asemenea integrată în platforma electronică mai largă instituită prin respectivul regulament.

| (31) | Este necesar să se stabilească norme transparente și neechivoce pentru calcularea ponderii energiei din surse regenerabile și pentru definirea acestor surse. |
| --- | --- |

(31)

Este necesar să se stabilească norme transparente și neechivoce pentru calcularea ponderii energiei din surse regenerabile și pentru definirea acestor surse.

| (32) | Pentru a calcula contribuția energiei hidroelectrice și a energiei eoliene în sensul prezentei directive, efectele variației climatice ar trebui atenuate prin utilizarea unei formule de normalizare. Mai mult, energia electrică produsă în centrale de acumulare prin pompare din apa pompată anterior în sens ascendent nu ar trebui considerată energie electrică din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a calcula contribuția energiei hidroelectrice și a energiei eoliene în sensul prezentei directive, efectele variației climatice ar trebui atenuate prin utilizarea unei formule de normalizare. Mai mult, energia electrică produsă în centrale de acumulare prin pompare din apa pompată anterior în sens ascendent nu ar trebui considerată energie electrică din surse regenerabile.

| (33) | Pentru a funcționa, pompele de căldură care permit utilizarea energiei ambientale și geotermale la un nivel de temperatură utilă sau sistemele de răcire au nevoie de energie electrică sau de o altă formă de energie auxiliară. În consecință, energia folosită pentru funcționarea acestor sisteme ar trebui scăzută din energia totală utilizabilă sau din energia eliminată din zonă. Ar trebui luate în considerare doar sistemele de încălzire și de răcire a căror putere de ieșire sau cantitate de energie eliminată dintr-o zonă depășește semnificativ energia primară necesară pentru funcționarea lor. Sistemele de răcire contribuie la utilizarea energiei în statele membre și, prin urmare, este adecvat ca metodele de calcul să țină seama de ponderea energiei din surse regenerabile în energia utilizată în astfel de sisteme în toate sectoarele de utilizare finală. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a funcționa, pompele de căldură care permit utilizarea energiei ambientale și geotermale la un nivel de temperatură utilă sau sistemele de răcire au nevoie de energie electrică sau de o altă formă de energie auxiliară. În consecință, energia folosită pentru funcționarea acestor sisteme ar trebui scăzută din energia totală utilizabilă sau din energia eliminată din zonă. Ar trebui luate în considerare doar sistemele de încălzire și de răcire a căror putere de ieșire sau cantitate de energie eliminată dintr-o zonă depășește semnificativ energia primară necesară pentru funcționarea lor. Sistemele de răcire contribuie la utilizarea energiei în statele membre și, prin urmare, este adecvat ca metodele de calcul să țină seama de ponderea energiei din surse regenerabile în energia utilizată în astfel de sisteme în toate sectoarele de utilizare finală.

| (34) | Sistemele energetice pasive utilizează proiectarea clădirilor pentru a valorifica energia. Aceasta este considerată ca fiind energie economisită. Pentru a evita dubla calculare, energia valorificată în acest fel nu ar trebui luată în considerare în sensul prezentei directive. |
| --- | --- |

(34)

Sistemele energetice pasive utilizează proiectarea clădirilor pentru a valorifica energia. Aceasta este considerată ca fiind energie economisită. Pentru a evita dubla calculare, energia valorificată în acest fel nu ar trebui luată în considerare în sensul prezentei directive.

| (35) | În unele state membre, aviația are o pondere importantă în consumul lor final brut de energie. Prin urmare, având în vedere actualele constrângeri tehnologice și de reglementare care împiedică utilizarea comercială a biocombustibililor în aviație, este necesar ca pentru astfel de state membre să se ofere o scutire parțială la calculul consumului lor final brut de energie din sectorul transportului aerian național, pentru a li se permite acestora să excludă din calculul respectiv cantitatea cu care depășesc cu o dată și jumătate media Uniunii pentru consumul final brut de energie în aviație în 2005, astfel cum a fost evaluat de Eurostat, respectiv 6,18 %. Din cauza caracterului lor insular și periferic, Cipru și Malta se bazează ca mod de transport în special pe aviație, care este esențială pentru cetățenii și economia lor. În consecință, consumul final brut de energie al acestora în sectorul transportului aerian național este disproporționat de mare, respectiv mai mult de trei ori media Uniunii pe 2005. Ele sunt afectate astfel într-un mod disproporționat de actualele constrângeri tehnologice și de reglementare. Prin urmare, este adecvat să se prevadă ca acestea să beneficieze de o scutire care acoperă cantitatea cu care depășesc media Uniunii pentru consumul final brut de energie în aviație în 2005, astfel cum a fost evaluat de Eurostat, respectiv 4,12 %. |
| --- | --- |

(35)

În unele state membre, aviația are o pondere importantă în consumul lor final brut de energie. Prin urmare, având în vedere actualele constrângeri tehnologice și de reglementare care împiedică utilizarea comercială a biocombustibililor în aviație, este necesar ca pentru astfel de state membre să se ofere o scutire parțială la calculul consumului lor final brut de energie din sectorul transportului aerian național, pentru a li se permite acestora să excludă din calculul respectiv cantitatea cu care depășesc cu o dată și jumătate media Uniunii pentru consumul final brut de energie în aviație în 2005, astfel cum a fost evaluat de Eurostat, respectiv 6,18 %. Din cauza caracterului lor insular și periferic, Cipru și Malta se bazează ca mod de transport în special pe aviație, care este esențială pentru cetățenii și economia lor. În consecință, consumul final brut de energie al acestora în sectorul transportului aerian național este disproporționat de mare, respectiv mai mult de trei ori media Uniunii pe 2005. Ele sunt afectate astfel într-un mod disproporționat de actualele constrângeri tehnologice și de reglementare. Prin urmare, este adecvat să se prevadă ca acestea să beneficieze de o scutire care acoperă cantitatea cu care depășesc media Uniunii pentru consumul final brut de energie în aviație în 2005, astfel cum a fost evaluat de Eurostat, respectiv 4,12 %.

| (36) | Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 denumită „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” a subliniat importanța deosebită, pe termen mediu, a biocombustibililor avansați și a combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și destinați aviației. |
| --- | --- |

(36)

Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 denumită „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” a subliniat importanța deosebită, pe termen mediu, a biocombustibililor avansați și a combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și destinați aviației.

| (37) | Pentru a asigura faptul că lista de materii prime pentru producerea de biocombustibili avansați, alte tipuri de biocombustibili și de biogaz prevăzută în anexa la prezenta directivă, ține seama de principiile ierarhiei deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE, de criteriile de durabilitate ale Uniunii și de necesitatea de a asigura faptul că anexa respectivă nu creează o cerere suplimentară de terenuri, promovând în același timp utilizarea deșeurilor și a reziduurilor, Comisia ar trebui ca, atunci când evaluează periodic anexa respectivă, să aibă în vedere includerea unor materii prime suplimentare care nu generează efecte semnificative de denaturare a piețelor produselor și produselor secundare ale deșeurilor sau ale reziduurilor. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a asigura faptul că lista de materii prime pentru producerea de biocombustibili avansați, alte tipuri de biocombustibili și de biogaz prevăzută în anexa la prezenta directivă, ține seama de principiile ierarhiei deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE, de criteriile de durabilitate ale Uniunii și de necesitatea de a asigura faptul că anexa respectivă nu creează o cerere suplimentară de terenuri, promovând în același timp utilizarea deșeurilor și a reziduurilor, Comisia ar trebui ca, atunci când evaluează periodic anexa respectivă, să aibă în vedere includerea unor materii prime suplimentare care nu generează efecte semnificative de denaturare a piețelor produselor și produselor secundare ale deșeurilor sau ale reziduurilor.

| (38) | Pentru a crea oportunități de reducere a costurilor cauzate de îndeplinirea obiectivului Uniunii prevăzut de prezenta directivă și pentru a oferi statelor membre flexibilitate în ceea ce privește respectarea obligației lor ca după 2020 să nu se situeze sub propriile obiective naționale pentru 2020, este necesar atât să se faciliteze consumul în statele membre de energie din surse regenerabile produsă în alte state membre, cât și să se permită statelor membre să includă energia din surse regenerabile consumată în alte state membre în cifrele aferente propriei ponderi a energiei din surse regenerabile. Din acest motiv, Comisia ar trebui să instituie o platformă a Uniunii privind dezvoltarea energiei din surse regenerabile (Union renewable development platform – denumită în continuare „URDP”), care să permită tranzacționarea ponderilor de energie din surse regenerabile între statele membre, pe lângă acordurile bilaterale de cooperare. URDP are menirea de a completa deschiderea voluntară a schemelor de sprijin către proiectele situate în alte state membre. Acordurile dintre statele membre includ transferuri statistice, proiecte comune între statele membre sau scheme comune de sprijin. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a crea oportunități de reducere a costurilor cauzate de îndeplinirea obiectivului Uniunii prevăzut de prezenta directivă și pentru a oferi statelor membre flexibilitate în ceea ce privește respectarea obligației lor ca după 2020 să nu se situeze sub propriile obiective naționale pentru 2020, este necesar atât să se faciliteze consumul în statele membre de energie din surse regenerabile produsă în alte state membre, cât și să se permită statelor membre să includă energia din surse regenerabile consumată în alte state membre în cifrele aferente propriei ponderi a energiei din surse regenerabile. Din acest motiv, Comisia ar trebui să instituie o platformă a Uniunii privind dezvoltarea energiei din surse regenerabile (Union renewable development platform – denumită în continuare „URDP”), care să permită tranzacționarea ponderilor de energie din surse regenerabile între statele membre, pe lângă acordurile bilaterale de cooperare. URDP are menirea de a completa deschiderea voluntară a schemelor de sprijin către proiectele situate în alte state membre. Acordurile dintre statele membre includ transferuri statistice, proiecte comune între statele membre sau scheme comune de sprijin.

| (39) | Statele membre ar trebui încurajate să continue toate formele adecvate de cooperare legate de obiectivele stabilite prin prezenta directivă și să informeze cetățenii cu privire la beneficiile care rezultă din utilizarea mecanismelor de cooperare. O astfel de cooperare poate interveni la toate nivelurile, la nivel bilateral sau multilateral. Pe lângă mecanismele prevăzute exclusiv în prezenta directivă care au efect asupra calculării obiectivelor privind ponderea energiei din surse regenerabile și asupra respectării acestora, și anume transferurile statistice dintre statele membre, realizate bilateral sau prin intermediul URDP, proiectele comune și schemele de sprijin comune, cooperarea poate de asemenea îmbrăca, de exemplu, forma schimbului de informații și de bune practici, după cum se prevede în special în platforma electronică instituită prin Regulamentul (UE) 2018/1999, și a altor moduri de coordonare voluntară între toate tipurile de scheme de sprijin. |
| --- | --- |

(39)

Statele membre ar trebui încurajate să continue toate formele adecvate de cooperare legate de obiectivele stabilite prin prezenta directivă și să informeze cetățenii cu privire la beneficiile care rezultă din utilizarea mecanismelor de cooperare. O astfel de cooperare poate interveni la toate nivelurile, la nivel bilateral sau multilateral. Pe lângă mecanismele prevăzute exclusiv în prezenta directivă care au efect asupra calculării obiectivelor privind ponderea energiei din surse regenerabile și asupra respectării acestora, și anume transferurile statistice dintre statele membre, realizate bilateral sau prin intermediul URDP, proiectele comune și schemele de sprijin comune, cooperarea poate de asemenea îmbrăca, de exemplu, forma schimbului de informații și de bune practici, după cum se prevede în special în platforma electronică instituită prin Regulamentul (UE) 2018/1999, și a altor moduri de coordonare voluntară între toate tipurile de scheme de sprijin.

| (40) | Ar trebui să fie posibil ca energia electrică provenită din importuri, produsă din surse regenerabile în afara Uniunii să poată contribui la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre. În scopul garantării unui efect adecvat al înlocuirii energiei neregenerabile cu energie din surse regenerabile în Uniune și în țările terțe, este necesar să se asigure faptul că astfel de importuri pot fi urmărite și justificate într-un mod fiabil. Vor fi luate în considerare acordurile cu țări terțe privind organizarea acestui tip de comerț cu energie electrică din surse regenerabile. Dacă, în temeiul unei decizii luate în acest scop în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei (11), părțile contractante la respectivul tratat sunt obligate să respecte dispozițiile pertinente ale prezentei directive, acestora ar trebui să li se aplice măsurile de cooperare între statele membre prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(40)

Ar trebui să fie posibil ca energia electrică provenită din importuri, produsă din surse regenerabile în afara Uniunii să poată contribui la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre. În scopul garantării unui efect adecvat al înlocuirii energiei neregenerabile cu energie din surse regenerabile în Uniune și în țările terțe, este necesar să se asigure faptul că astfel de importuri pot fi urmărite și justificate într-un mod fiabil. Vor fi luate în considerare acordurile cu țări terțe privind organizarea acestui tip de comerț cu energie electrică din surse regenerabile. Dacă, în temeiul unei decizii luate în acest scop în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei (11), părțile contractante la respectivul tratat sunt obligate să respecte dispozițiile pertinente ale prezentei directive, acestora ar trebui să li se aplice măsurile de cooperare între statele membre prevăzute în prezenta directivă.

| (41) | În cazul în care statele membre întreprind proiecte comune cu una sau mai multe țări terțe privind producerea de energie electrică din surse regenerabile, este oportun ca aceste proiecte comune să vizeze numai instalațiile nou construite sau instalațiile a căror putere a crescut recent. Prin aceasta se va asigura că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul total de energie al țării terțe nu este redusă ca urmare a importului de energie din surse regenerabile în Uniune. |
| --- | --- |

(41)

În cazul în care statele membre întreprind proiecte comune cu una sau mai multe țări terțe privind producerea de energie electrică din surse regenerabile, este oportun ca aceste proiecte comune să vizeze numai instalațiile nou construite sau instalațiile a căror putere a crescut recent. Prin aceasta se va asigura că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul total de energie al țării terțe nu este redusă ca urmare a importului de energie din surse regenerabile în Uniune.

| (42) | Pe lângă faptul că instituie un cadru al Uniunii pentru promovarea energiei din surse regenerabile, prezenta directivă contribuie, de asemenea, la potențialul impact pozitiv pe care Uniunea și statele membre îl pot avea asupra stimulării dezvoltării sectorului energiei din surse regenerabile în țările terțe. Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze cercetarea, dezvoltarea și investițiile în producția de energie din surse regenerabile în țările în curs de dezvoltare și în alte țări partenere, respectând în același timp pe deplin prevederile dreptului internațional, consolidând astfel durabilitatea ecologică și economică a acestora și capacitatea lor de a exporta energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(42)

Pe lângă faptul că instituie un cadru al Uniunii pentru promovarea energiei din surse regenerabile, prezenta directivă contribuie, de asemenea, la potențialul impact pozitiv pe care Uniunea și statele membre îl pot avea asupra stimulării dezvoltării sectorului energiei din surse regenerabile în țările terțe. Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze cercetarea, dezvoltarea și investițiile în producția de energie din surse regenerabile în țările în curs de dezvoltare și în alte țări partenere, respectând în același timp pe deplin prevederile dreptului internațional, consolidând astfel durabilitatea ecologică și economică a acestora și capacitatea lor de a exporta energie din surse regenerabile.

| (43) | Procedura folosită în vederea autorizării, certificării și acordării de licențe instalațiilor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să fie obiectivă, transparentă, nediscriminatorie și proporțională atunci când se aplică normele pentru proiecte specifice. În special, este necesar să se evite orice povară inutilă care ar putea apărea din clasificarea proiectelor privind energia din surse regenerabile în rândul instalațiilor care reprezintă un risc ridicat pentru sănătate. |
| --- | --- |

(43)

Procedura folosită în vederea autorizării, certificării și acordării de licențe instalațiilor de producere a energiei din surse regenerabile ar trebui să fie obiectivă, transparentă, nediscriminatorie și proporțională atunci când se aplică normele pentru proiecte specifice. În special, este necesar să se evite orice povară inutilă care ar putea apărea din clasificarea proiectelor privind energia din surse regenerabile în rândul instalațiilor care reprezintă un risc ridicat pentru sănătate.

| (44) | În beneficiul utilizării rapide a energiei din surse regenerabile și având în vedere nivelul în general ridicat al calității lor durabile și benefice pentru mediu, statele membre ar trebui ca, atunci când aplică norme administrative sau când planifică structuri și legislație pentru acordarea de licențe pentru instalații în vederea reducerii poluării și controlului pentru fabrici industriale, pentru a combate poluarea aerului sau pentru a împiedica sau a reduce la minimum eliberarea de substanțe periculoase în mediul înconjurător, să ia în considerare contribuția energiei din surse regenerabile la îndeplinirea obiectivelor de mediu și a celor privind schimbările climatice, în special atunci când sunt comparate cu instalațiile pe bază de energie din surse neregenerabile. |
| --- | --- |

(44)

În beneficiul utilizării rapide a energiei din surse regenerabile și având în vedere nivelul în general ridicat al calității lor durabile și benefice pentru mediu, statele membre ar trebui ca, atunci când aplică norme administrative sau când planifică structuri și legislație pentru acordarea de licențe pentru instalații în vederea reducerii poluării și controlului pentru fabrici industriale, pentru a combate poluarea aerului sau pentru a împiedica sau a reduce la minimum eliberarea de substanțe periculoase în mediul înconjurător, să ia în considerare contribuția energiei din surse regenerabile la îndeplinirea obiectivelor de mediu și a celor privind schimbările climatice, în special atunci când sunt comparate cu instalațiile pe bază de energie din surse neregenerabile.

| (45) | Ar trebui asigurată coerența între obiectivele prezentei directive și ansamblul dreptului Uniunii privind mediul. În special, pe parcursul procedurilor de evaluare, de planificare sau de acordare a licenței pentru instalațiile pe bază de energie din surse regenerabile, statele membre ar trebui să țină seama de ansamblul dreptului Uniunii privind mediul și de contribuția energiei din surse regenerabile la îndeplinirea obiectivelor de mediu și a celor legate de schimbările climatice, îndeosebi în comparație cu instalațiile pe bază de energie din surse neregenerabile. |
| --- | --- |

(45)

Ar trebui asigurată coerența între obiectivele prezentei directive și ansamblul dreptului Uniunii privind mediul. În special, pe parcursul procedurilor de evaluare, de planificare sau de acordare a licenței pentru instalațiile pe bază de energie din surse regenerabile, statele membre ar trebui să țină seama de ansamblul dreptului Uniunii privind mediul și de contribuția energiei din surse regenerabile la îndeplinirea obiectivelor de mediu și a celor legate de schimbările climatice, îndeosebi în comparație cu instalațiile pe bază de energie din surse neregenerabile.

| (46) | Energia geotermală este o sursă regenerabilă locală importantă de energie, care generează de obicei emisii mult mai reduse decât combustibilii fosili, iar anumite tipuri de centrale geotermale produc emisii apropiate de zero. Cu toate acestea, în funcție de caracteristicile geologice ale unei zone, producția de energie geotermală poate elibera gaze cu efect de seră și alte substanțe din fluidele subterane și din alte formațiuni geologice din subsol, care sunt nocive pentru sănătate și pentru mediu. Din acest motiv, Comisia Europeană ar trebui să faciliteze numai utilizarea energiei geotermale cu un impact redus asupra mediului și care generează reduceri de gaze cu efect de seră comparabile cu cele din sursele convenționale. |
| --- | --- |

(46)

Energia geotermală este o sursă regenerabilă locală importantă de energie, care generează de obicei emisii mult mai reduse decât combustibilii fosili, iar anumite tipuri de centrale geotermale produc emisii apropiate de zero. Cu toate acestea, în funcție de caracteristicile geologice ale unei zone, producția de energie geotermală poate elibera gaze cu efect de seră și alte substanțe din fluidele subterane și din alte formațiuni geologice din subsol, care sunt nocive pentru sănătate și pentru mediu. Din acest motiv, Comisia Europeană ar trebui să faciliteze numai utilizarea energiei geotermale cu un impact redus asupra mediului și care generează reduceri de gaze cu efect de seră comparabile cu cele din sursele convenționale.

| (47) | La nivel național, regional și, acolo unde este cazul, local, normele și obligațiile pentru cerințele minime referitoare la utilizarea energiei din surse regenerabile în clădirile noi și renovate au condus la o creștere semnificativă a utilizării de energie din surse regenerabile. Aceste măsuri ar trebui încurajate într-un context mai larg al Uniunii, promovând în același timp utilizarea unor aplicații mai eficiente din punct de vedere energetic ale energiei din surse regenerabile, în combinație cu măsuri de conservare a energiei și de eficiență energetică, prin regulamentele și codurile din domeniul construcțiilor. |
| --- | --- |

(47)

La nivel național, regional și, acolo unde este cazul, local, normele și obligațiile pentru cerințele minime referitoare la utilizarea energiei din surse regenerabile în clădirile noi și renovate au condus la o creștere semnificativă a utilizării de energie din surse regenerabile. Aceste măsuri ar trebui încurajate într-un context mai larg al Uniunii, promovând în același timp utilizarea unor aplicații mai eficiente din punct de vedere energetic ale energiei din surse regenerabile, în combinație cu măsuri de conservare a energiei și de eficiență energetică, prin regulamentele și codurile din domeniul construcțiilor.

| (48) | Pentru a facilita și a accelera instituirea de niveluri minime de utilizare a energiei din surse regenerabile în clădiri, calcularea acestor niveluri minime în clădirile noi și existente care sunt supuse unor lucrări majore de renovare ar trebui să ofere o bază suficientă pentru a evalua fezabilitatea din punct de vedere tehnic, funcțional și economic a includerii unor niveluri minime de energie din surse regenerabile. Pentru a îndeplini cerințele respective, statele membre ar trebui, printre altele, să permită utilizarea încălzirii și răcirii centralizate eficiente sau, în cazul în care nu sunt disponibile sistemele de încălzire și răcire centralizată, a altor infrastructuri energetice. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a facilita și a accelera instituirea de niveluri minime de utilizare a energiei din surse regenerabile în clădiri, calcularea acestor niveluri minime în clădirile noi și existente care sunt supuse unor lucrări majore de renovare ar trebui să ofere o bază suficientă pentru a evalua fezabilitatea din punct de vedere tehnic, funcțional și economic a includerii unor niveluri minime de energie din surse regenerabile. Pentru a îndeplini cerințele respective, statele membre ar trebui, printre altele, să permită utilizarea încălzirii și răcirii centralizate eficiente sau, în cazul în care nu sunt disponibile sistemele de încălzire și răcire centralizată, a altor infrastructuri energetice.

| (49) | Pentru a asigura faptul că măsurile naționale de dezvoltare a încălzirii și răcirii din surse regenerabile sunt bazate pe o cartografiere și o analiză cuprinzătoare ale potențialului național privind energia din surse regenerabile și din deșeuri, precum și faptul că astfel de măsuri permit o integrare mai mare a energiei din surse regenerabile, prin sprijinirea, între altele, a tehnologiilor inovatoare precum pompele de căldură, tehnologiile geotermale și tehnologiile termice solare, precum și a căldurii și a răcorii reziduale, este oportun să se impună statelor membre să realizeze o evaluare a propriului potențial de energie din surse regenerabile și a utilizării căldurii și a răcorii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, în special pentru a promova utilizarea energiei din surse regenerabile în instalațiile de încălzire și de răcire, precum și pentru a promova un sistem competitiv și eficient de încălzire și răcire centralizată. Pentru a asigura consecvența cu cerințele privind eficiența energetică a încălzirii și răcirii și pentru a reduce costurile administrative, respectiva evaluare ar trebui să fie inclusă în evaluările cuprinzătoare realizate și notificate în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12). |
| --- | --- |

(49)

Pentru a asigura faptul că măsurile naționale de dezvoltare a încălzirii și răcirii din surse regenerabile sunt bazate pe o cartografiere și o analiză cuprinzătoare ale potențialului național privind energia din surse regenerabile și din deșeuri, precum și faptul că astfel de măsuri permit o integrare mai mare a energiei din surse regenerabile, prin sprijinirea, între altele, a tehnologiilor inovatoare precum pompele de căldură, tehnologiile geotermale și tehnologiile termice solare, precum și a căldurii și a răcorii reziduale, este oportun să se impună statelor membre să realizeze o evaluare a propriului potențial de energie din surse regenerabile și a utilizării căldurii și a răcorii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, în special pentru a promova utilizarea energiei din surse regenerabile în instalațiile de încălzire și de răcire, precum și pentru a promova un sistem competitiv și eficient de încălzire și răcire centralizată. Pentru a asigura consecvența cu cerințele privind eficiența energetică a încălzirii și răcirii și pentru a reduce costurile administrative, respectiva evaluare ar trebui să fie inclusă în evaluările cuprinzătoare realizate și notificate în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12).

| (50) | S-a dovedit că lipsa unor norme transparente și a coordonării între diferitele organisme de autorizare stânjenesc utilizarea energiei din surse regenerabile. Ghidarea solicitanților pe tot parcursul procedurilor administrative pentru solicitarea și acordarea autorizațiilor prin intermediul unui punct de contact administrativ are menirea de a duce la scăderea complexității pentru dezvoltatorii de proiecte și la creșterea eficienței și a transparenței, inclusiv pentru autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și pentru comunitățile de energie din surse regenerabile. Astfel de orientări ar urma să fie furnizate la un nivel adecvat de guvernanță, ținând seama de specificul statelor membre. Punctele de contact unice ar trebui să îl ghideze pe solicitant și să intermedieze pe tot parcursul procesului administrativ, astfel încât solicitantul să nu fie nevoit să contacteze alte organe administrative pentru a finaliza procesul de acordare a autorizațiilor, cu excepția cazului în care solicitantul preferă să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(50)

S-a dovedit că lipsa unor norme transparente și a coordonării între diferitele organisme de autorizare stânjenesc utilizarea energiei din surse regenerabile. Ghidarea solicitanților pe tot parcursul procedurilor administrative pentru solicitarea și acordarea autorizațiilor prin intermediul unui punct de contact administrativ are menirea de a duce la scăderea complexității pentru dezvoltatorii de proiecte și la creșterea eficienței și a transparenței, inclusiv pentru autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și pentru comunitățile de energie din surse regenerabile. Astfel de orientări ar urma să fie furnizate la un nivel adecvat de guvernanță, ținând seama de specificul statelor membre. Punctele de contact unice ar trebui să îl ghideze pe solicitant și să intermedieze pe tot parcursul procesului administrativ, astfel încât solicitantul să nu fie nevoit să contacteze alte organe administrative pentru a finaliza procesul de acordare a autorizațiilor, cu excepția cazului în care solicitantul preferă să facă acest lucru.

| (51) | Procedurile administrative de durată constituie un obstacol administrativ major și sunt costisitoare. Simplificarea proceselor administrative de acordare a autorizațiilor și stabilirea unor termene clare pentru luarea deciziilor de către autoritățile cărora le revine competența de a elibera autorizația pentru instalația de producere a energiei electrice pe baza depunerii unei cereri ar trebui să stimuleze o abordare mai eficace a procedurilor, reducând astfel costurile administrative. Pentru a facilita înțelegerea procedurilor, ar trebui pus la dispoziție un manual de proceduri pentru dezvoltatorii de proiecte și pentru cetățenii care doresc să investească în energia din surse regenerabile. Pentru a stimula adoptarea energiei din surse regenerabile de către microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) și cetățenii individuali în conformitate cu obiectivele prevăzute de prezenta directivă, pentru racordarea la rețea ar trebui să fie prevăzută o procedură de notificare simplă a organismului competent, în cazul proiectelor mici privind energia din surse regenerabile, inclusiv al instalațiilor descentralizate, precum cele solare instalate pe acoperiș. Pentru a răspunde nevoii din ce în ce mai mari de retehnologizare a centralelor existente de producție a energiei din surse regenerabile, ar trebui stabilite proceduri simplificate de acordare a autorizațiilor. Prezenta directivă, în special dispozițiile privind organizarea și durata procesului administrativ de acordare a autorizațiilor, ar trebui să se aplice fără a aduce atingere dreptului internațional și al Uniunii, inclusiv dispozițiilor care vizează protecția mediului și a sănătății umane. Calendarele inițiale ar trebui să poată fi prelungite cu până la un an atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale. |
| --- | --- |

(51)

Procedurile administrative de durată constituie un obstacol administrativ major și sunt costisitoare. Simplificarea proceselor administrative de acordare a autorizațiilor și stabilirea unor termene clare pentru luarea deciziilor de către autoritățile cărora le revine competența de a elibera autorizația pentru instalația de producere a energiei electrice pe baza depunerii unei cereri ar trebui să stimuleze o abordare mai eficace a procedurilor, reducând astfel costurile administrative. Pentru a facilita înțelegerea procedurilor, ar trebui pus la dispoziție un manual de proceduri pentru dezvoltatorii de proiecte și pentru cetățenii care doresc să investească în energia din surse regenerabile. Pentru a stimula adoptarea energiei din surse regenerabile de către microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) și cetățenii individuali în conformitate cu obiectivele prevăzute de prezenta directivă, pentru racordarea la rețea ar trebui să fie prevăzută o procedură de notificare simplă a organismului competent, în cazul proiectelor mici privind energia din surse regenerabile, inclusiv al instalațiilor descentralizate, precum cele solare instalate pe acoperiș. Pentru a răspunde nevoii din ce în ce mai mari de retehnologizare a centralelor existente de producție a energiei din surse regenerabile, ar trebui stabilite proceduri simplificate de acordare a autorizațiilor. Prezenta directivă, în special dispozițiile privind organizarea și durata procesului administrativ de acordare a autorizațiilor, ar trebui să se aplice fără a aduce atingere dreptului internațional și al Uniunii, inclusiv dispozițiilor care vizează protecția mediului și a sănătății umane. Calendarele inițiale ar trebui să poată fi prelungite cu până la un an atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale.

| (52) | Ar trebui eliminate lacunele de informare și de formare, mai ales cele din sectorul încălzirii și răcirii, pentru a încuraja utilizarea energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(52)

Ar trebui eliminate lacunele de informare și de formare, mai ales cele din sectorul încălzirii și răcirii, pentru a încuraja utilizarea energiei din surse regenerabile.

| (53) | În măsura în care accesul la profesia de instalator sau exercitarea acesteia sunt reglementate, condițiile preliminare pentru recunoașterea calificărilor profesionale sunt stabilite în Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13). În consecință, prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere Directivei 2005/36/CE. |
| --- | --- |

(53)

În măsura în care accesul la profesia de instalator sau exercitarea acesteia sunt reglementate, condițiile preliminare pentru recunoașterea calificărilor profesionale sunt stabilite în Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13). În consecință, prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere Directivei 2005/36/CE.

| (54) | Deși Directiva 2005/36/CE stabilește cerințe pentru recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, inclusiv pentru arhitecți, este necesar, de asemenea, să se garanteze că urbaniștii și arhitecții țin seama în mod corespunzător de combinația optimă dintre energia din surse regenerabile și tehnologiile cu eficiență ridicată în planurile și proiectele lor. Prin urmare, statele membre ar trebui să pună la dispoziție orientări clare în acest sens. Acest lucru ar trebui să se realizeze fără a aduce atingere dispozițiilor directivei respective, în special articolelor 46 și 49. |
| --- | --- |

(54)

Deși Directiva 2005/36/CE stabilește cerințe pentru recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, inclusiv pentru arhitecți, este necesar, de asemenea, să se garanteze că urbaniștii și arhitecții țin seama în mod corespunzător de combinația optimă dintre energia din surse regenerabile și tehnologiile cu eficiență ridicată în planurile și proiectele lor. Prin urmare, statele membre ar trebui să pună la dispoziție orientări clare în acest sens. Acest lucru ar trebui să se realizeze fără a aduce atingere dispozițiilor directivei respective, în special articolelor 46 și 49.

| (55) | Garanțiile de origine emise în sensul prezentei directive au funcția unică de a demonstra clientului final că o anumită pondere sau cantitate de energie a fost produsă din surse regenerabile. O garanție de origine poate fi transferată, în mod independent de tipul de energie la care face referire, de la un deținător la altul. Cu toate acestea, pentru a garanta faptul că o unitate de energie din surse regenerabile este comunicată o singură dată unui client, ar trebui evitate dubla înregistrare și dubla comunicare a garanțiilor de origine. Energia din surse regenerabile pentru care producătorul a vândut separat garanția de origine aferentă nu ar trebui comunicată sau vândută clientului final drept energie din surse regenerabile. Este important să se facă o distincție între certificatele verzi folosite pentru schemele de sprijin și garanțiile de origine. |
| --- | --- |

(55)

Garanțiile de origine emise în sensul prezentei directive au funcția unică de a demonstra clientului final că o anumită pondere sau cantitate de energie a fost produsă din surse regenerabile. O garanție de origine poate fi transferată, în mod independent de tipul de energie la care face referire, de la un deținător la altul. Cu toate acestea, pentru a garanta faptul că o unitate de energie din surse regenerabile este comunicată o singură dată unui client, ar trebui evitate dubla înregistrare și dubla comunicare a garanțiilor de origine. Energia din surse regenerabile pentru care producătorul a vândut separat garanția de origine aferentă nu ar trebui comunicată sau vândută clientului final drept energie din surse regenerabile. Este important să se facă o distincție între certificatele verzi folosite pentru schemele de sprijin și garanțiile de origine.

| (56) | Este oportun să se permită pieței de consum a energiei electrice din surse regenerabile să contribuie la dezvoltarea energiei din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui să impună furnizorilor de energie electrică ce comunică clienților finali mixul lor de energie în temeiul dreptului Uniunii privind piața internă a energiei electrice sau care comercializează energie către consumatori făcând referire la consumul de energie din surse regenerabile să folosească garanții de origine din instalațiile care produc energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(56)

Este oportun să se permită pieței de consum a energiei electrice din surse regenerabile să contribuie la dezvoltarea energiei din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui să impună furnizorilor de energie electrică ce comunică clienților finali mixul lor de energie în temeiul dreptului Uniunii privind piața internă a energiei electrice sau care comercializează energie către consumatori făcând referire la consumul de energie din surse regenerabile să folosească garanții de origine din instalațiile care produc energie din surse regenerabile.

| (57) | Este important să se ofere informații privind modul în care energia electrică ce beneficiază de sprijin este alocată clienților finali. Pentru îmbunătățirea calității respectivelor informații pentru consumatori, statele membre ar trebui să asigure faptul că se emit garanții de origine pentru toate unitățile de energie din surse regenerabile produse, cu excepția cazului în care acestea decid să nu emită garanții de origine producătorilor care beneficiază și de sprijin financiar. Dacă statele membre decid să elibereze garanții de origine producătorilor care beneficiază și de sprijin financiar sau dacă decid să nu elibereze garanții de origine direct producătorilor, ele ar trebui să aibă posibilitatea să aleagă prin ce mijloace și mecanisme să ia în calcul valoarea de piață a respectivelor garanții de origine. Atunci când producătorii de energie din surse regenerabile beneficiază și de sprijin financiar, valoarea de piață a garanțiilor de origine pentru aceeași producție ar trebui să fie luată în calcul în mod corespunzător în schema de sprijin relevantă. |
| --- | --- |

(57)

Este important să se ofere informații privind modul în care energia electrică ce beneficiază de sprijin este alocată clienților finali. Pentru îmbunătățirea calității respectivelor informații pentru consumatori, statele membre ar trebui să asigure faptul că se emit garanții de origine pentru toate unitățile de energie din surse regenerabile produse, cu excepția cazului în care acestea decid să nu emită garanții de origine producătorilor care beneficiază și de sprijin financiar. Dacă statele membre decid să elibereze garanții de origine producătorilor care beneficiază și de sprijin financiar sau dacă decid să nu elibereze garanții de origine direct producătorilor, ele ar trebui să aibă posibilitatea să aleagă prin ce mijloace și mecanisme să ia în calcul valoarea de piață a respectivelor garanții de origine. Atunci când producătorii de energie din surse regenerabile beneficiază și de sprijin financiar, valoarea de piață a garanțiilor de origine pentru aceeași producție ar trebui să fie luată în calcul în mod corespunzător în schema de sprijin relevantă.

| (58) | Directiva 2012/27/UE prevede garanții de origine pentru dovedirea originii energiei electrice produse în centrale de cogenerare de înaltă eficiență. Cu toate acestea, nu se specifică nicio utilizare pentru astfel de garanții de origine, așadar utilizarea lor poate de asemenea să fie posibilă atunci când se comunică informații cu privire la utilizarea energiei din cogenerarea de înaltă eficiență. |
| --- | --- |

(58)

Directiva 2012/27/UE prevede garanții de origine pentru dovedirea originii energiei electrice produse în centrale de cogenerare de înaltă eficiență. Cu toate acestea, nu se specifică nicio utilizare pentru astfel de garanții de origine, așadar utilizarea lor poate de asemenea să fie posibilă atunci când se comunică informații cu privire la utilizarea energiei din cogenerarea de înaltă eficiență.

| (59) | Garanțiile de origine, care sunt instituite în prezent pentru energia electrică din surse regenerabile, ar trebui extinse pentru a acoperi și gazele din surse regenerabile. Extinderea sistemului garanțiilor de origine la energia din surse neregenerabile ar trebui să constituie o opțiune pentru statele membre. Acest fapt ar pune la dispoziție o modalitate consecventă de a dovedi clienților finali originea gazelor din surse regenerabile precum biometanul și ar facilita dezvoltarea comerțului transfrontalier cu astfel de gaze. De asemenea, ar permite crearea de garanții de origine pentru alte gaze din surse regenerabile, precum hidrogenul. |
| --- | --- |

(59)

Garanțiile de origine, care sunt instituite în prezent pentru energia electrică din surse regenerabile, ar trebui extinse pentru a acoperi și gazele din surse regenerabile. Extinderea sistemului garanțiilor de origine la energia din surse neregenerabile ar trebui să constituie o opțiune pentru statele membre. Acest fapt ar pune la dispoziție o modalitate consecventă de a dovedi clienților finali originea gazelor din surse regenerabile precum biometanul și ar facilita dezvoltarea comerțului transfrontalier cu astfel de gaze. De asemenea, ar permite crearea de garanții de origine pentru alte gaze din surse regenerabile, precum hidrogenul.

| (60) | Este necesară acordarea unui sprijin pentru integrarea energiei din surse regenerabile în rețeaua de transport și de distribuție, precum și pentru utilizarea sistemelor de stocare a energiei pentru o producție integrată variabilă de energie din surse regenerabile, în special în ceea ce privește normele care reglementează dispecerizarea și accesul la rețea. Cadrul pentru integrarea energiei electrice din surse regenerabile este stabilit într-un alt act al Uniunii referitor la piața internă a energiei electrice. Cu toate acestea, cadrul respectiv nu cuprinde dispoziții referitoare la integrarea gazelor produse din surse regenerabile în rețeaua de gaze. Prin urmare, este necesar ca astfel de prevederi să fie incluse în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(60)

Este necesară acordarea unui sprijin pentru integrarea energiei din surse regenerabile în rețeaua de transport și de distribuție, precum și pentru utilizarea sistemelor de stocare a energiei pentru o producție integrată variabilă de energie din surse regenerabile, în special în ceea ce privește normele care reglementează dispecerizarea și accesul la rețea. Cadrul pentru integrarea energiei electrice din surse regenerabile este stabilit într-un alt act al Uniunii referitor la piața internă a energiei electrice. Cu toate acestea, cadrul respectiv nu cuprinde dispoziții referitoare la integrarea gazelor produse din surse regenerabile în rețeaua de gaze. Prin urmare, este necesar ca astfel de prevederi să fie incluse în prezenta directivă.

| (61) | S-au recunoscut oportunitățile de obținere a unei creșteri economice prin inovație și printr-o politică competitivă și durabilă în domeniul energiei. Producția de energie din surse regenerabile depinde deseori de IMM-urile locale sau regionale. Oportunitățile de dezvoltare pentru întreprinderile locale, de creștere durabilă și de creare de locuri de muncă de înaltă calitate generate în statele membre și în regiunile acestora de investițiile în producția de energie din surse regenerabile la nivel regional și local sunt considerabile. Prin urmare, Comisia și statele membre ar trebui să stimuleze și să sprijine măsurile de dezvoltare luate la nivel național și regional în aceste domenii, să încurajeze schimbul de bune practici între inițiativele de dezvoltare locale și regionale în domeniul producției de energie din surse regenerabile și să îmbunătățească furnizarea de asistență tehnică și de programe de formare profesională, cu scopul de a consolida cunoștințele de specialitate financiare, tehnice și de reglementare și de a informa cu privire la posibilitățile de finanțare disponibile, inclusiv utilizarea cu obiective mai clare a fondurilor Uniunii, cum ar fi utilizarea fondurilor politicii de coeziune în acest domeniu. |
| --- | --- |

(61)

S-au recunoscut oportunitățile de obținere a unei creșteri economice prin inovație și printr-o politică competitivă și durabilă în domeniul energiei. Producția de energie din surse regenerabile depinde deseori de IMM-urile locale sau regionale. Oportunitățile de dezvoltare pentru întreprinderile locale, de creștere durabilă și de creare de locuri de muncă de înaltă calitate generate în statele membre și în regiunile acestora de investițiile în producția de energie din surse regenerabile la nivel regional și local sunt considerabile. Prin urmare, Comisia și statele membre ar trebui să stimuleze și să sprijine măsurile de dezvoltare luate la nivel național și regional în aceste domenii, să încurajeze schimbul de bune practici între inițiativele de dezvoltare locale și regionale în domeniul producției de energie din surse regenerabile și să îmbunătățească furnizarea de asistență tehnică și de programe de formare profesională, cu scopul de a consolida cunoștințele de specialitate financiare, tehnice și de reglementare și de a informa cu privire la posibilitățile de finanțare disponibile, inclusiv utilizarea cu obiective mai clare a fondurilor Uniunii, cum ar fi utilizarea fondurilor politicii de coeziune în acest domeniu.

| (62) | Autoritățile regionale și locale stabilesc adesea, în materie de energie din surse regenerabile, obiective mai ambițioase care depășesc obiectivele naționale. Angajamentele luate la nivel local și regional pentru a stimula dezvoltarea energiei din surse regenerabile și eficiența energetică sunt finanțate în prezent prin intermediul unor rețele cum ar fi Convenția primarilor, inițiativele Orașe inteligente sau Comunități inteligente, precum și prin elaborarea de planuri de acțiune pentru energia durabilă. Astfel de rețele sunt esențiale și ar trebui extinse, deoarece contribuie la sensibilizarea opiniei publice și facilitează schimbul de bune practici și sprijinul financiar disponibil. În acest context, Comisia ar trebui să sprijine autoritățile locale și regionale inovatoare interesate să acționeze dincolo de frontiere prin acordarea de asistență pentru stabilirea de mecanisme de cooperare, cum ar fi Gruparea europeană de cooperare teritorială, care permite autorităților publice din diferite state membre să colaboreze și să ofere servicii și proiecte comune, fără a fi necesară semnarea și ratificarea unui acord internațional de către parlamentele naționale. Alte măsuri inovatoare pentru a atrage mai multe investiții în noile tehnologii, cum ar fi contractele de performanță energetică și procesele de standardizare în finanțarea publică, ar trebui, de asemenea, să fie avute în vedere. |
| --- | --- |

(62)

Autoritățile regionale și locale stabilesc adesea, în materie de energie din surse regenerabile, obiective mai ambițioase care depășesc obiectivele naționale. Angajamentele luate la nivel local și regional pentru a stimula dezvoltarea energiei din surse regenerabile și eficiența energetică sunt finanțate în prezent prin intermediul unor rețele cum ar fi Convenția primarilor, inițiativele Orașe inteligente sau Comunități inteligente, precum și prin elaborarea de planuri de acțiune pentru energia durabilă. Astfel de rețele sunt esențiale și ar trebui extinse, deoarece contribuie la sensibilizarea opiniei publice și facilitează schimbul de bune practici și sprijinul financiar disponibil. În acest context, Comisia ar trebui să sprijine autoritățile locale și regionale inovatoare interesate să acționeze dincolo de frontiere prin acordarea de asistență pentru stabilirea de mecanisme de cooperare, cum ar fi Gruparea europeană de cooperare teritorială, care permite autorităților publice din diferite state membre să colaboreze și să ofere servicii și proiecte comune, fără a fi necesară semnarea și ratificarea unui acord internațional de către parlamentele naționale. Alte măsuri inovatoare pentru a atrage mai multe investiții în noile tehnologii, cum ar fi contractele de performanță energetică și procesele de standardizare în finanțarea publică, ar trebui, de asemenea, să fie avute în vedere.

| (63) | Atunci când se încurajează dezvoltarea pieței pentru energia din surse regenerabile, este necesar să se țină cont de impactul pozitiv asupra posibilităților de dezvoltare regionale și locale, asupra posibilităților de export, asupra coeziunii sociale și asupra oportunităților de încadrare în muncă, în special în privința întreprinderilor mici și mijlocii, precum și a producătorilor de energie independenți, inclusiv autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(63)

Atunci când se încurajează dezvoltarea pieței pentru energia din surse regenerabile, este necesar să se țină cont de impactul pozitiv asupra posibilităților de dezvoltare regionale și locale, asupra posibilităților de export, asupra coeziunii sociale și asupra oportunităților de încadrare în muncă, în special în privința întreprinderilor mici și mijlocii, precum și a producătorilor de energie independenți, inclusiv autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile.

| (64) | Situația specifică a regiunilor ultraperiferice este recunoscută la articolul 349 din TFUE. Sectorul energetic din regiunile ultraperiferice este deseori caracterizat de izolare, de o ofertă limitată și de dependența de combustibilii fosili, deși aceste regiuni beneficiază de importante surse regenerabile de energie locale. Prin urmare, regiunile ultraperiferice ar putea servi drept exemple de aplicare a tehnologiilor energetice inovatoare pentru Uniune. Este necesar, așadar, să se promoveze utilizarea energiei din surse regenerabile pentru ca regiunile respective să atingă un grad mai mare de autonomie energetică și pentru a li se recunoaște situația specifică în ceea ce privește potențialul de energie din surse regenerabile și nevoia de sprijin public. Ar trebui să se prevadă o derogare cu un impact la nivel local limitat care să permită statelor membre să adopte criterii specifice pentru a asigura eligibilitatea consumului anumitor combustibili din biomasă pentru sprijin financiar. Statele membre ar trebui să fie în măsură să adopte astfel de criterii specifice pentru instalațiile care utilizează combustibili din biomasă și care sunt situate într-o regiune ultraperiferică, astfel cum se menționează la articolul 349 din TFUE, precum și pentru biomasa care este utilizată drept combustibil în astfel de instalații și care nu respectă criteriile armonizate prevăzute în prezenta directivă în materie de durabilitate, de eficiență energetică și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Aceste criterii specifice pentru combustibilii din biomasă ar trebui să se aplice indiferent dacă biomasa provine dintr-un stat membru sau dintr-o țară terță. În plus, orice criteriu specific ar trebui să fie justificat în mod obiectiv din motive de independență energetică a regiunii ultraperiferice în cauză și în vederea asigurării, în această regiune ultraperiferică, a unei tranziții line către adoptarea criteriilor de durabilitate, de eficiență energetică și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii din biomasă prevăzuți în prezenta directivă.
  Având în vedere că păcura reprezintă o mare parte din mixul energetic pentru producerea de energie electrică în regiunile ultraperiferice, este necesar să se poată analiza în mod corespunzător criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în aceste regiuni. Prin urmare, ar fi oportun să se prevadă un combustibil fosil omolog specific pentru energia electrică produsă în regiunile ultraperiferice. Statele membre ar trebui să asigure respectarea efectivă a criteriilor lor specifice. În cele din urmă, fără a aduce atingere sprijinului acordat în conformitate cu schemele de sprijin în conformitate cu prezenta directivă, statele membre nu ar trebui, din alte rațiuni de durabilitate, să refuze să ia în considerare biocombustibilii și biolichidele obținute în conformitate cu prezenta directivă. Această interdicție are menirea de a asigura că biocombustibilii și biolichidele care respectă criteriile armonizate prevăzute în prezenta directivă continuă să beneficieze de pe urma obiectivelor prezentei directive de facilitare a schimburilor comerciale, inclusiv în ceea ce privește regiunile ultraperiferice în cauză. |
| --- | --- |

(64)

Situația specifică a regiunilor ultraperiferice este recunoscută la articolul 349 din TFUE. Sectorul energetic din regiunile ultraperiferice este deseori caracterizat de izolare, de o ofertă limitată și de dependența de combustibilii fosili, deși aceste regiuni beneficiază de importante surse regenerabile de energie locale. Prin urmare, regiunile ultraperiferice ar putea servi drept exemple de aplicare a tehnologiilor energetice inovatoare pentru Uniune. Este necesar, așadar, să se promoveze utilizarea energiei din surse regenerabile pentru ca regiunile respective să atingă un grad mai mare de autonomie energetică și pentru a li se recunoaște situația specifică în ceea ce privește potențialul de energie din surse regenerabile și nevoia de sprijin public. Ar trebui să se prevadă o derogare cu un impact la nivel local limitat care să permită statelor membre să adopte criterii specifice pentru a asigura eligibilitatea consumului anumitor combustibili din biomasă pentru sprijin financiar. Statele membre ar trebui să fie în măsură să adopte astfel de criterii specifice pentru instalațiile care utilizează combustibili din biomasă și care sunt situate într-o regiune ultraperiferică, astfel cum se menționează la articolul 349 din TFUE, precum și pentru biomasa care este utilizată drept combustibil în astfel de instalații și care nu respectă criteriile armonizate prevăzute în prezenta directivă în materie de durabilitate, de eficiență energetică și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Aceste criterii specifice pentru combustibilii din biomasă ar trebui să se aplice indiferent dacă biomasa provine dintr-un stat membru sau dintr-o țară terță. În plus, orice criteriu specific ar trebui să fie justificat în mod obiectiv din motive de independență energetică a regiunii ultraperiferice în cauză și în vederea asigurării, în această regiune ultraperiferică, a unei tranziții line către adoptarea criteriilor de durabilitate, de eficiență energetică și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii din biomasă prevăzuți în prezenta directivă.

Având în vedere că păcura reprezintă o mare parte din mixul energetic pentru producerea de energie electrică în regiunile ultraperiferice, este necesar să se poată analiza în mod corespunzător criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în aceste regiuni. Prin urmare, ar fi oportun să se prevadă un combustibil fosil omolog specific pentru energia electrică produsă în regiunile ultraperiferice. Statele membre ar trebui să asigure respectarea efectivă a criteriilor lor specifice. În cele din urmă, fără a aduce atingere sprijinului acordat în conformitate cu schemele de sprijin în conformitate cu prezenta directivă, statele membre nu ar trebui, din alte rațiuni de durabilitate, să refuze să ia în considerare biocombustibilii și biolichidele obținute în conformitate cu prezenta directivă. Această interdicție are menirea de a asigura că biocombustibilii și biolichidele care respectă criteriile armonizate prevăzute în prezenta directivă continuă să beneficieze de pe urma obiectivelor prezentei directive de facilitare a schimburilor comerciale, inclusiv în ceea ce privește regiunile ultraperiferice în cauză.

| (65) | Este adecvat să se permită dezvoltarea tehnologiilor descentralizate și a stocării în domeniul energiei din surse regenerabile în condiții nediscriminatorii și fără a împiedica finanțarea investițiilor în infrastructură. Trecerea la o producție descentralizată de energie are multe avantaje, inclusiv utilizarea surselor locale de energie, creșterea siguranței alimentării cu energie pe plan local, diminuarea distanțelor de transport și reducerea pierderilor ocazionate de transportul energiei. De asemenea, o astfel de descentralizare stimulează dezvoltarea comunităților și coeziunea, prin crearea unor locuri de muncă și a unor surse de venit la nivel local. |
| --- | --- |

(65)

Este adecvat să se permită dezvoltarea tehnologiilor descentralizate și a stocării în domeniul energiei din surse regenerabile în condiții nediscriminatorii și fără a împiedica finanțarea investițiilor în infrastructură. Trecerea la o producție descentralizată de energie are multe avantaje, inclusiv utilizarea surselor locale de energie, creșterea siguranței alimentării cu energie pe plan local, diminuarea distanțelor de transport și reducerea pierderilor ocazionate de transportul energiei. De asemenea, o astfel de descentralizare stimulează dezvoltarea comunităților și coeziunea, prin crearea unor locuri de muncă și a unor surse de venit la nivel local.

| (66) | Dată fiind importanța din ce în ce mai mare a autoconsumului de energie din surse regenerabile, se simte nevoia de a avea o definiție a „autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile” și a „autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile care acționează colectiv”. De asemenea, este necesar să se stabilească un cadru de reglementare care să capaciteze autoconsumatorii de energie din surse regenerabile să producă, să consume, să stocheze și să vândă energie electrică fără a se confrunta cu sarcini disproporționate. Cetățenii care locuiesc în apartamente ar trebui, de exemplu, să poată beneficia de capacitarea consumatorului în aceeași măsură ca gospodăriile din locuințele unifamiliale. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să diferențieze între autoconsumatorii de energie din surse regenerabile individuali și cei care acționează colectiv având în vedere caracteristicile lor diferite, în măsura în care orice astfel de tratament diferențiat este proporțional și justificat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(66)

Dată fiind importanța din ce în ce mai mare a autoconsumului de energie din surse regenerabile, se simte nevoia de a avea o definiție a „autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile” și a „autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile care acționează colectiv”. De asemenea, este necesar să se stabilească un cadru de reglementare care să capaciteze autoconsumatorii de energie din surse regenerabile să producă, să consume, să stocheze și să vândă energie electrică fără a se confrunta cu sarcini disproporționate. Cetățenii care locuiesc în apartamente ar trebui, de exemplu, să poată beneficia de capacitarea consumatorului în aceeași măsură ca gospodăriile din locuințele unifamiliale. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să diferențieze între autoconsumatorii de energie din surse regenerabile individuali și cei care acționează colectiv având în vedere caracteristicile lor diferite, în măsura în care orice astfel de tratament diferențiat este proporțional și justificat în mod corespunzător.

| (67) | Capacitarea autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile care acționează colectiv oferă, de asemenea, oportunități pentru comunitățile de energie din surse regenerabile de a promova eficiența energetică la nivelul gospodăriilor și de a combate sărăcia energetică prin reducerea consumului și scăderea tarifelor de furnizare. Statele membre ar trebui să profite în mod adecvat de această oportunitate evaluând, printre altele, posibilitatea de a facilita participarea gospodăriilor care altfel nu ar fi în măsură să participe, inclusiv a consumatorilor și a locatarilor vulnerabili. |
| --- | --- |

(67)

Capacitarea autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile care acționează colectiv oferă, de asemenea, oportunități pentru comunitățile de energie din surse regenerabile de a promova eficiența energetică la nivelul gospodăriilor și de a combate sărăcia energetică prin reducerea consumului și scăderea tarifelor de furnizare. Statele membre ar trebui să profite în mod adecvat de această oportunitate evaluând, printre altele, posibilitatea de a facilita participarea gospodăriilor care altfel nu ar fi în măsură să participe, inclusiv a consumatorilor și a locatarilor vulnerabili.

| (68) | Autoconsumatorii de energie din surse regenerabile nu ar trebui să se confrunte cu sarcini sau costuri discriminatorii sau disproporționate și nu ar trebui să fie supuși unor taxe nejustificate. Ar trebui să se țină seama de contribuția lor la îndeplinirea obiectivului în materie de climă și energie și de costurile și beneficiile pe care le generează în sistemul energetic în ansamblul său. Așadar, statele membre ar trebui, în general, să nu taxeze energia electrică produsă și consumată în același spațiu de către autoconsumatorii de energie din surse regenerabile. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica taxe nediscriminatorii și proporționale acestui tip de energie electrică, dacă acest lucru este necesar pentru a asigura sustenabilitatea financiară a sistemului energetic, de a limita sprijinul acordat la ceea ce este obiectiv necesar și de a utiliza în mod eficace schemele lor de sprijin. În același timp, statele membre ar trebui să se asigure că există o contribuție echilibrată și adecvată a autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile la sistemul general de partajare a costurilor de producție, distribuție și consum de energie electrică, atunci când energia electrică este introdusă în rețea. |
| --- | --- |

(68)

Autoconsumatorii de energie din surse regenerabile nu ar trebui să se confrunte cu sarcini sau costuri discriminatorii sau disproporționate și nu ar trebui să fie supuși unor taxe nejustificate. Ar trebui să se țină seama de contribuția lor la îndeplinirea obiectivului în materie de climă și energie și de costurile și beneficiile pe care le generează în sistemul energetic în ansamblul său. Așadar, statele membre ar trebui, în general, să nu taxeze energia electrică produsă și consumată în același spațiu de către autoconsumatorii de energie din surse regenerabile. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica taxe nediscriminatorii și proporționale acestui tip de energie electrică, dacă acest lucru este necesar pentru a asigura sustenabilitatea financiară a sistemului energetic, de a limita sprijinul acordat la ceea ce este obiectiv necesar și de a utiliza în mod eficace schemele lor de sprijin. În același timp, statele membre ar trebui să se asigure că există o contribuție echilibrată și adecvată a autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile la sistemul general de partajare a costurilor de producție, distribuție și consum de energie electrică, atunci când energia electrică este introdusă în rețea.

| (69) | În acest scop, statele membre nu ar trebui, ca regulă generală, să taxeze energia electrică produsă și consumată individual, în același spațiu, de autoconsumatorii de energie din surse regenerabile. Totuși, pentru a preveni ca acest stimulent să afecteze stabilitatea financiară a schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile, stimulentul respectiv ar putea fi limitat la instalațiile mici, cu o putere electrică de maximum 30 kW. În anumite cazuri, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să aplice autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile tarife pentru energia electrică utilizată pentru autoconsum în cazul în care statele membre se folosesc în mod eficient de sistemele lor de sprijin și dacă asigură un acces nediscriminatoriu și efectiv la aceste sisteme. Statele membre ar trebui, de asemenea, să poată aplica scutiri parțiale de taxe și tarife sau să poată combina aceste scutiri cu acordarea de sprijin, în măsura necesară pentru a asigura viabilitatea economică a unor astfel de proiecte. |
| --- | --- |

(69)

În acest scop, statele membre nu ar trebui, ca regulă generală, să taxeze energia electrică produsă și consumată individual, în același spațiu, de autoconsumatorii de energie din surse regenerabile. Totuși, pentru a preveni ca acest stimulent să afecteze stabilitatea financiară a schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile, stimulentul respectiv ar putea fi limitat la instalațiile mici, cu o putere electrică de maximum 30 kW. În anumite cazuri, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să aplice autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile tarife pentru energia electrică utilizată pentru autoconsum în cazul în care statele membre se folosesc în mod eficient de sistemele lor de sprijin și dacă asigură un acces nediscriminatoriu și efectiv la aceste sisteme. Statele membre ar trebui, de asemenea, să poată aplica scutiri parțiale de taxe și tarife sau să poată combina aceste scutiri cu acordarea de sprijin, în măsura necesară pentru a asigura viabilitatea economică a unor astfel de proiecte.

| (70) | Participarea cetățenilor de pe plan local și a autorităților locale la proiectele de energie din surse regenerabile prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile a dus la obținerea unei valori adăugate substanțiale în ceea ce privește acceptarea pe plan local a energiei din surse regenerabile și accesul la capital privat suplimentar, ceea ce se traduce în investiții locale, mai multe posibilități de alegere pentru consumatori, o participare sporită a cetățenilor la tranziția energetică. Această implicare pe plan local este cu atât mai esențială în contextul creșterii capacității de producție a energiei din surse regenerabile. Măsurile care le permit comunităților de energie din surse regenerabile să concureze în condiții de egalitate cu alți producători urmăresc, de asemenea, să crească participarea cetățenilor pe plan local la proiectele de energie din surse regenerabile și, prin urmare, să crească gradul de acceptare a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(70)

Participarea cetățenilor de pe plan local și a autorităților locale la proiectele de energie din surse regenerabile prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile a dus la obținerea unei valori adăugate substanțiale în ceea ce privește acceptarea pe plan local a energiei din surse regenerabile și accesul la capital privat suplimentar, ceea ce se traduce în investiții locale, mai multe posibilități de alegere pentru consumatori, o participare sporită a cetățenilor la tranziția energetică. Această implicare pe plan local este cu atât mai esențială în contextul creșterii capacității de producție a energiei din surse regenerabile. Măsurile care le permit comunităților de energie din surse regenerabile să concureze în condiții de egalitate cu alți producători urmăresc, de asemenea, să crească participarea cetățenilor pe plan local la proiectele de energie din surse regenerabile și, prin urmare, să crească gradul de acceptare a energiei din surse regenerabile.

| (71) | Caracteristicile specifice ale comunităților locale de energie din surse regenerabile din punctul de vedere al dimensiunii, al structurii acționariatului și al numărului de proiecte pot împiedica capacitatea acestora de a concura pe picior de egalitate cu jucătorii de mari dimensiuni, și anume concurenții cu portofolii sau proiecte de amploare. Prin urmare, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să aleagă orice formă de entitate pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, cu condiția ca o astfel de entitate să poată, acționând în nume propriu, să exercite drepturi și să fie supusă unor obligații. Pentru a evita abuzurile și pentru a asigura o largă participare, comunitățile de energie din surse regenerabile ar trebui să poată să își păstreze autonomia în raport cu membrii individuali și cu alți actori tradiționali de pe piață, care sunt parte a comunității în calitate de membri sau acționari sau care cooperează prin alte mijloace, precum investițiile. Participarea la proiectele privind energia din surse regenerabile ar trebui să fie deschisă tuturor membrilor locali potențiali pe baza unor criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Printre măsurile de compensare a dezavantajelor privind caracteristicile specifice ale comunităților locale de energie din surse regenerabile din punctul de vedere al dimensiunii, al structurii acționariatului și al numărului de proiecte se numără cea de a permite comunităților de energie să opereze în sistemul energetic și de a le facilita integrarea pe piață. Comunitățile de energie din surse regenerabile ar trebui să poată face schimb între ele de energie produsă de instalațiile aflate în proprietatea comunității. Cu toate acestea, membrii comunității nu ar trebui să fie scutiți de costurile, taxele, tarifele și impozitele relevante care ar fi suportate de consumatorii finali care nu sunt membri ai comunității, de producătorii aflați în situații similare sau atunci când se utilizează infrastructură de rețea publică pentru aceste transferuri. |
| --- | --- |

(71)

Caracteristicile specifice ale comunităților locale de energie din surse regenerabile din punctul de vedere al dimensiunii, al structurii acționariatului și al numărului de proiecte pot împiedica capacitatea acestora de a concura pe picior de egalitate cu jucătorii de mari dimensiuni, și anume concurenții cu portofolii sau proiecte de amploare. Prin urmare, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să aleagă orice formă de entitate pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, cu condiția ca o astfel de entitate să poată, acționând în nume propriu, să exercite drepturi și să fie supusă unor obligații. Pentru a evita abuzurile și pentru a asigura o largă participare, comunitățile de energie din surse regenerabile ar trebui să poată să își păstreze autonomia în raport cu membrii individuali și cu alți actori tradiționali de pe piață, care sunt parte a comunității în calitate de membri sau acționari sau care cooperează prin alte mijloace, precum investițiile. Participarea la proiectele privind energia din surse regenerabile ar trebui să fie deschisă tuturor membrilor locali potențiali pe baza unor criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Printre măsurile de compensare a dezavantajelor privind caracteristicile specifice ale comunităților locale de energie din surse regenerabile din punctul de vedere al dimensiunii, al structurii acționariatului și al numărului de proiecte se numără cea de a permite comunităților de energie să opereze în sistemul energetic și de a le facilita integrarea pe piață. Comunitățile de energie din surse regenerabile ar trebui să poată face schimb între ele de energie produsă de instalațiile aflate în proprietatea comunității. Cu toate acestea, membrii comunității nu ar trebui să fie scutiți de costurile, taxele, tarifele și impozitele relevante care ar fi suportate de consumatorii finali care nu sunt membri ai comunității, de producătorii aflați în situații similare sau atunci când se utilizează infrastructură de rețea publică pentru aceste transferuri.

| (72) | Consumatorii casnici și comunitățile care optează pentru autoconsum de energie din surse regenerabile ar trebui să își păstreze drepturile de consumatori, inclusiv dreptul de a avea un contract cu un furnizor la alegerea lor și dreptul de a schimba furnizorul. |
| --- | --- |

(72)

Consumatorii casnici și comunitățile care optează pentru autoconsum de energie din surse regenerabile ar trebui să își păstreze drepturile de consumatori, inclusiv dreptul de a avea un contract cu un furnizor la alegerea lor și dreptul de a schimba furnizorul.

| (73) | Reprezentând circa jumătate din consumul de energie finală al Uniunii, sectorul încălzirii și răcirii este considerat a fi un sector-cheie pentru a accelera decarbonizarea sistemului energetic. Mai mult, acesta este, de asemenea, un sector strategic pentru securitatea energetică, deoarece se previzionează că, până în 2030, circa 40 % din consumul de energie din surse regenerabile ar trebui să provină din încălzirea și răcirea din surse regenerabile. Cu toate acestea, absența unei strategii armonizate la nivelul Uniunii, lipsa internalizării costurilor externe și fragmentarea piețelor încălzirii și răcirii au dus, până acum, la un progres relativ lent în acest sector. |
| --- | --- |

(73)

Reprezentând circa jumătate din consumul de energie finală al Uniunii, sectorul încălzirii și răcirii este considerat a fi un sector-cheie pentru a accelera decarbonizarea sistemului energetic. Mai mult, acesta este, de asemenea, un sector strategic pentru securitatea energetică, deoarece se previzionează că, până în 2030, circa 40 % din consumul de energie din surse regenerabile ar trebui să provină din încălzirea și răcirea din surse regenerabile. Cu toate acestea, absența unei strategii armonizate la nivelul Uniunii, lipsa internalizării costurilor externe și fragmentarea piețelor încălzirii și răcirii au dus, până acum, la un progres relativ lent în acest sector.

| (74) | Mai multe state membre au implementat măsuri în sectorul încălzirii și răcirii pentru a își atinge obiectivul privind energia din surse regenerabile pentru 2020. Cu toate acestea, în lipsa unor obiective naționale obligatorii după 2020, este posibil ca stimulentele naționale rămase să nu fie suficiente pentru atingerea obiectivelor privind decarbonizarea pe termen lung, pentru 2030 și pentru 2050. Pentru a se alinia la aceste obiective, a consolida certitudinea pentru investitori și a promova dezvoltarea unei piețe a încălzirii și a răcirii din surse regenerabile la nivelul întregii Uniuni, respectând în același timp principiul „eficiența energetică înainte de toate”, este oportun să se încurajeze eforturile statelor membre în ceea ce privește furnizarea de încălzire și răcire din surse regenerabile în vederea contribuirii la sporirea treptată a ponderii energiei din surse regenerabile. Dat fiind caracterul fragmentat al unora dintre piețele încălzirii și răcirii, este de o importanță esențială să se asigure flexibilitate în conceperea unui astfel de efort. De asemenea, este important să se asigure faptul că o posibilă utilizare a încălzirii și răcirii din surse regenerabile nu are efecte secundare adverse asupra mediului și nu determină costuri generale disproporționate. Pentru a minimiza acest risc, creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii ar trebui să aibă în vedere situația acelor state membre în care ponderea este deja foarte ridicată sau a în care sursele de căldură și răcoare reziduală nu sunt folosite, precum Ciprul și Malta. |
| --- | --- |

(74)

Mai multe state membre au implementat măsuri în sectorul încălzirii și răcirii pentru a își atinge obiectivul privind energia din surse regenerabile pentru 2020. Cu toate acestea, în lipsa unor obiective naționale obligatorii după 2020, este posibil ca stimulentele naționale rămase să nu fie suficiente pentru atingerea obiectivelor privind decarbonizarea pe termen lung, pentru 2030 și pentru 2050. Pentru a se alinia la aceste obiective, a consolida certitudinea pentru investitori și a promova dezvoltarea unei piețe a încălzirii și a răcirii din surse regenerabile la nivelul întregii Uniuni, respectând în același timp principiul „eficiența energetică înainte de toate”, este oportun să se încurajeze eforturile statelor membre în ceea ce privește furnizarea de încălzire și răcire din surse regenerabile în vederea contribuirii la sporirea treptată a ponderii energiei din surse regenerabile. Dat fiind caracterul fragmentat al unora dintre piețele încălzirii și răcirii, este de o importanță esențială să se asigure flexibilitate în conceperea unui astfel de efort. De asemenea, este important să se asigure faptul că o posibilă utilizare a încălzirii și răcirii din surse regenerabile nu are efecte secundare adverse asupra mediului și nu determină costuri generale disproporționate. Pentru a minimiza acest risc, creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii ar trebui să aibă în vedere situația acelor state membre în care ponderea este deja foarte ridicată sau a în care sursele de căldură și răcoare reziduală nu sunt folosite, precum Ciprul și Malta.

| (75) | În prezent, încălzirea și răcirea centralizată reprezintă circa 10 % din cererea de energie termică la nivelul întregii Uniuni, existând mari discrepanțe între statele membre. Strategia Comisiei privind încălzirea și răcirea a recunoscut potențialul de decarbonizare al încălzirii centralizate prin sporirea eficienței energetice și prin utilizarea energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(75)

În prezent, încălzirea și răcirea centralizată reprezintă circa 10 % din cererea de energie termică la nivelul întregii Uniuni, existând mari discrepanțe între statele membre. Strategia Comisiei privind încălzirea și răcirea a recunoscut potențialul de decarbonizare al încălzirii centralizate prin sporirea eficienței energetice și prin utilizarea energiei din surse regenerabile.

| (76) | De asemenea, Strategia privind uniunea energetică a recunoscut rolul cetățenilor în cadrul tranziției energetice, în care cetățenii își asumă rolul de motor al tranziției energetice, beneficiază de noi tehnologii pentru a-și reduce facturile și participă activ la piață. |
| --- | --- |

(76)

De asemenea, Strategia privind uniunea energetică a recunoscut rolul cetățenilor în cadrul tranziției energetice, în care cetățenii își asumă rolul de motor al tranziției energetice, beneficiază de noi tehnologii pentru a-și reduce facturile și participă activ la piață.

| (77) | Potențialele sinergii dintre un efort de sporire a gradului de utilizare a încălzirii și răcirii din surse regenerabile și schemele existente în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și a Directivei 2012/27/UE ar trebui evidențiate. În măsura posibilului, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza structuri administrative existente pentru implementarea unui astfel de efort, în vederea reducerii sarcinii administrative. |
| --- | --- |

(77)

Potențialele sinergii dintre un efort de sporire a gradului de utilizare a încălzirii și răcirii din surse regenerabile și schemele existente în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și a Directivei 2012/27/UE ar trebui evidențiate. În măsura posibilului, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza structuri administrative existente pentru implementarea unui astfel de efort, în vederea reducerii sarcinii administrative.

| (78) | Prin urmare, în domeniul încălzirii centralizate este esențial să se permită trecerea la energie din surse regenerabile pentru combustibil și să se împiedice blocajul tehnologic și reglementar prin consolidarea drepturilor producătorilor de energie din surse regenerabile și ale consumatorilor finali, precum și să se pună la dispoziția consumatorilor finali instrumente care să le faciliteze alegerea soluțiilor celor mai performante din punct de vedere energetic ce țin seama de necesitățile de încălzire și de răcire viitoare, în conformitate cu criteriile de performanță a clădirilor preconizate. Consumatorii finali ar trebui să primească informații transparente și exacte cu privire la eficiența sistemelor de încălzire și răcire centralizată și la ponderea energiei din surse regenerabile de energie în cadrul încălzirii sau a răcirii care le este furnizată. |
| --- | --- |

(78)

Prin urmare, în domeniul încălzirii centralizate este esențial să se permită trecerea la energie din surse regenerabile pentru combustibil și să se împiedice blocajul tehnologic și reglementar prin consolidarea drepturilor producătorilor de energie din surse regenerabile și ale consumatorilor finali, precum și să se pună la dispoziția consumatorilor finali instrumente care să le faciliteze alegerea soluțiilor celor mai performante din punct de vedere energetic ce țin seama de necesitățile de încălzire și de răcire viitoare, în conformitate cu criteriile de performanță a clădirilor preconizate. Consumatorii finali ar trebui să primească informații transparente și exacte cu privire la eficiența sistemelor de încălzire și răcire centralizată și la ponderea energiei din surse regenerabile de energie în cadrul încălzirii sau a răcirii care le este furnizată.

| (79) | Pentru a proteja consumatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată care nu sunt sisteme eficiente de încălzire și răcire centralizată și pentru a le permite să genereze propria încălzire sau răcire din surse regenerabile, cu o performanță energetică simțitor mai ridicată, consumatorii ar trebui să aibă dreptul să se deconecteze, renunțând astfel la serviciile de încălzire sau răcire oferite de sistemele ineficiente de încălzire și răcire centralizată de la nivelul întregii clădiri, prin rezilierea contractului lor sau, în cazul în care contractul acoperă mai multe clădiri, prin modificarea contractului cu operatorii sistemelor de încălzire sau răcire centralizată. |
| --- | --- |

(79)

Pentru a proteja consumatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată care nu sunt sisteme eficiente de încălzire și răcire centralizată și pentru a le permite să genereze propria încălzire sau răcire din surse regenerabile, cu o performanță energetică simțitor mai ridicată, consumatorii ar trebui să aibă dreptul să se deconecteze, renunțând astfel la serviciile de încălzire sau răcire oferite de sistemele ineficiente de încălzire și răcire centralizată de la nivelul întregii clădiri, prin rezilierea contractului lor sau, în cazul în care contractul acoperă mai multe clădiri, prin modificarea contractului cu operatorii sistemelor de încălzire sau răcire centralizată.

| (80) | Pentru a pregăti tranziția către biocombustibilii avansați și pentru a reduce la minimum impactul general în ceea ce privește schimbarea directă și indirectă a destinației terenurilor, este oportun să se limiteze cantitățile de biocombustibili și de biolichide produse din culturi de cereale și de alte plante bogate în amidon, culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase care pot fi luate în calcul pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în prezenta directivă, fără a limita posibilitatea generală de a utiliza astfel de biocombustibili și biolichide. Stabilirea unei limite la nivelul Uniunii nu ar trebui să împiedice statele membre să prevadă limite mai scăzute ale cantității de biocombustibili și biolichide produse din culturi de cereale și de alte plante bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase care pot fi luate în calcul la nivel național în vederea atingerii obiectivelor stabilite în prezenta directivă, fără a limita posibilitatea generală de a utiliza astfel de biocombustibili și biolichide. |
| --- | --- |

(80)

Pentru a pregăti tranziția către biocombustibilii avansați și pentru a reduce la minimum impactul general în ceea ce privește schimbarea directă și indirectă a destinației terenurilor, este oportun să se limiteze cantitățile de biocombustibili și de biolichide produse din culturi de cereale și de alte plante bogate în amidon, culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase care pot fi luate în calcul pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în prezenta directivă, fără a limita posibilitatea generală de a utiliza astfel de biocombustibili și biolichide. Stabilirea unei limite la nivelul Uniunii nu ar trebui să împiedice statele membre să prevadă limite mai scăzute ale cantității de biocombustibili și biolichide produse din culturi de cereale și de alte plante bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase care pot fi luate în calcul la nivel național în vederea atingerii obiectivelor stabilite în prezenta directivă, fără a limita posibilitatea generală de a utiliza astfel de biocombustibili și biolichide.

| (81) | Directiva 2009/28/CE a introdus un set de criterii de durabilitate, inclusiv criterii pentru protejarea terenurilor bogate în biodiversitate și a terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon, dar nu a abordat chestiunea schimbării indirecte a destinației terenurilor. Schimbarea indirectă a destinației terenurilor are loc atunci când cultivarea culturilor de cereale destinate biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă înlocuiește producția tradițională de cereale pentru hrană și furaje. Această cerere suplimentară sporește presiunea la care sunt supuse terenurile și poate conduce la extinderea terenurilor agricole în zone cu rol în stocarea unor cantități ridicate de carbon, cum ar fi pădurile, zonele umede și turbăriile, cauzând astfel emisii suplimentare de gaze cu efect de seră. Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului (15) recunoaște că amploarea emisiilor de gaze cu efect de seră aferente schimbării indirecte a destinației terenurilor ar putea neutraliza, parțial sau total, reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră obținute grație biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă, luați individual. Cu toate că există riscuri legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, cercetările au indicat că amploarea efectelor depinde de o varietate de factori, inclusiv tipul de materii prime utilizate pentru producția de combustibili, nivelul cererii suplimentare de materii prime generate de utilizarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, precum și măsura în care terenurile care stochează cantități ridicate de carbon sunt protejate la nivel mondial.
  Deși nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră cauzat de schimbarea indirectă a destinației terenurilor nu poate fi stabilit fără echivoc și cu precizia necesară pentru a putea fi inclus în metodologia de calcul a emisiilor de gaze cu efecte de seră, cele mai mari riscuri generate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor au fost identificate în privința biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă produși din materii prime în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon. Prin urmare, este oportun, în general, să se limiteze combustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, promovați de prezenta directivă, și să se solicite, în plus, statelor membre să stabilească o limită specifică și treptat descrescătoare pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din culturi alimentare și furajere în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon. biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor ar trebui să fie scutiți de această limită specifică și treptat descrescătoare. |
| --- | --- |

(81)

Directiva 2009/28/CE a introdus un set de criterii de durabilitate, inclusiv criterii pentru protejarea terenurilor bogate în biodiversitate și a terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon, dar nu a abordat chestiunea schimbării indirecte a destinației terenurilor. Schimbarea indirectă a destinației terenurilor are loc atunci când cultivarea culturilor de cereale destinate biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă înlocuiește producția tradițională de cereale pentru hrană și furaje. Această cerere suplimentară sporește presiunea la care sunt supuse terenurile și poate conduce la extinderea terenurilor agricole în zone cu rol în stocarea unor cantități ridicate de carbon, cum ar fi pădurile, zonele umede și turbăriile, cauzând astfel emisii suplimentare de gaze cu efect de seră. Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului (15) recunoaște că amploarea emisiilor de gaze cu efect de seră aferente schimbării indirecte a destinației terenurilor ar putea neutraliza, parțial sau total, reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră obținute grație biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă, luați individual. Cu toate că există riscuri legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, cercetările au indicat că amploarea efectelor depinde de o varietate de factori, inclusiv tipul de materii prime utilizate pentru producția de combustibili, nivelul cererii suplimentare de materii prime generate de utilizarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, precum și măsura în care terenurile care stochează cantități ridicate de carbon sunt protejate la nivel mondial.

Deși nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră cauzat de schimbarea indirectă a destinației terenurilor nu poate fi stabilit fără echivoc și cu precizia necesară pentru a putea fi inclus în metodologia de calcul a emisiilor de gaze cu efecte de seră, cele mai mari riscuri generate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor au fost identificate în privința biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă produși din materii prime în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon. Prin urmare, este oportun, în general, să se limiteze combustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, promovați de prezenta directivă, și să se solicite, în plus, statelor membre să stabilească o limită specifică și treptat descrescătoare pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din culturi alimentare și furajere în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon. biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor ar trebui să fie scutiți de această limită specifică și treptat descrescătoare.

| (82) | Creșterea producției în sectoarele agricole prin intermediul practicilor agricole îmbunătățite, investițiilor în utilaje mai performante și transferului de cunoștințe peste nivelurile care ar fi prevalat în lipsa sistemelor pentru promovarea productivității pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, precum și datorată cultivării unor culturi pe terenuri care nu se utilizau anterior pentru cultivarea de culturi poate atenua efectele schimbării indirecte a destinației terenurilor. În cazul în care există dovezi care indică faptul că astfel măsuri au condus la o creștere a producției care depășește creșterea preconizată a productivității, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din astfel de materii prime suplimentare ar trebui considerați ca fiind biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor. În acest context, ar trebui să se țină seama de fluctuațiile anuale ale producției. |
| --- | --- |

(82)

Creșterea producției în sectoarele agricole prin intermediul practicilor agricole îmbunătățite, investițiilor în utilaje mai performante și transferului de cunoștințe peste nivelurile care ar fi prevalat în lipsa sistemelor pentru promovarea productivității pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, precum și datorată cultivării unor culturi pe terenuri care nu se utilizau anterior pentru cultivarea de culturi poate atenua efectele schimbării indirecte a destinației terenurilor. În cazul în care există dovezi care indică faptul că astfel măsuri au condus la o creștere a producției care depășește creșterea preconizată a productivității, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din astfel de materii prime suplimentare ar trebui considerați ca fiind biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor. În acest context, ar trebui să se țină seama de fluctuațiile anuale ale producției.

| (83) | Directiva (UE) 2015/1513 solicita Comisiei să prezinte fără întârziere o propunere cuprinzătoare privind o politică post-2020 rentabilă și neutră din punct de vedere tehnologic, în vederea creării unei perspective pe termen lung pentru investițiile în biocombustibili durabili cu risc scăzut de provocare a unor schimbări indirecte ale destinației terenurilor, cu obiectivul general de a decarboniza sectorul transporturilor. O obligație din partea statelor membre de a impune furnizorilor de combustibil să furnizeze o anumită proporție globală de combustibili care să provină din surse regenerabile poate oferi certitudine investitorilor și poate încuraja dezvoltarea în permanență de combustibili alternativi produși din surse regenerabile utilizați în transporturi, inclusiv biocombustibili avansați, combustibili gazoși și lichizi de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, precum și energie electrică din surse regenerabile destinată sectorului transporturilor. Întrucât alternativele care se bazează pe surse regenerabile de energie pot să nu fie disponibile sau rentabile pentru toți furnizorii de combustibil, este oportun să se permită statelor membre să realizeze o diferențiere între furnizorii de combustibil și să scutească de această obligație, în cazul în care este necesar, anumite categorii de furnizori de combustibil. Întrucât combustibilii pentru transporturi se comercializează cu ușurință, este probabil ca furnizorii de combustibil din statele membre care dispun de mai puține resurse relevante să poată obține cu ușurință combustibili din surse regenerabile din alte surse. |
| --- | --- |

(83)

Directiva (UE) 2015/1513 solicita Comisiei să prezinte fără întârziere o propunere cuprinzătoare privind o politică post-2020 rentabilă și neutră din punct de vedere tehnologic, în vederea creării unei perspective pe termen lung pentru investițiile în biocombustibili durabili cu risc scăzut de provocare a unor schimbări indirecte ale destinației terenurilor, cu obiectivul general de a decarboniza sectorul transporturilor. O obligație din partea statelor membre de a impune furnizorilor de combustibil să furnizeze o anumită proporție globală de combustibili care să provină din surse regenerabile poate oferi certitudine investitorilor și poate încuraja dezvoltarea în permanență de combustibili alternativi produși din surse regenerabile utilizați în transporturi, inclusiv biocombustibili avansați, combustibili gazoși și lichizi de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, precum și energie electrică din surse regenerabile destinată sectorului transporturilor. Întrucât alternativele care se bazează pe surse regenerabile de energie pot să nu fie disponibile sau rentabile pentru toți furnizorii de combustibil, este oportun să se permită statelor membre să realizeze o diferențiere între furnizorii de combustibil și să scutească de această obligație, în cazul în care este necesar, anumite categorii de furnizori de combustibil. Întrucât combustibilii pentru transporturi se comercializează cu ușurință, este probabil ca furnizorii de combustibil din statele membre care dispun de mai puține resurse relevante să poată obține cu ușurință combustibili din surse regenerabile din alte surse.

| (84) | Ar trebui instituită o bază de date a Uniunii pentru a asigura transparența și trasabilitatea biocombustibililor din surse regenerabile. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să continue să utilizeze sau să instituie baze de date naționale, însă aceste baze de date naționale ar trebui să fie conectate la baza de date a Uniunii, pentru a asigura transferuri de date în timp real și armonizarea fluxurilor de date. |
| --- | --- |

(84)

Ar trebui instituită o bază de date a Uniunii pentru a asigura transparența și trasabilitatea biocombustibililor din surse regenerabile. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să continue să utilizeze sau să instituie baze de date naționale, însă aceste baze de date naționale ar trebui să fie conectate la baza de date a Uniunii, pentru a asigura transferuri de date în timp real și armonizarea fluxurilor de date.

| (85) | Biocombustibilii avansați, precum și alte tipuri de biocombustibili și de biogaz produse din materiile prime enumerate în anexă la prezenta directivă, combustibilii gazoși și lichizi de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi și energia electrică din surse regenerabile din sectorul transporturilor pot contribui la scăderea emisiilor de dioxid de carbon, stimulând decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și îmbunătățind, printre altele, diversificarea energetică din sectorul transporturilor, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în cadrul economiei Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. O obligație din partea statelor membre de a impune furnizorilor de combustibil să asigure o anumită pondere minimă biocombustibililor avansați și anumitor biogaze are ca scop încurajarea dezvoltării în permanență a combustibililor avansați, inclusiv a biocombustibililor. Este important să se asigure faptul că această obligație promovează de asemenea, pentru îndeplinirea sa, îmbunătățirea performanței în materie de gaze cu efect de seră a combustibililor furnizați. Comisia ar trebui să evalueze performanța în materie de gaze cu efect de seră, inovația tehnologică și durabilitatea acestor combustibili. |
| --- | --- |

(85)

Biocombustibilii avansați, precum și alte tipuri de biocombustibili și de biogaz produse din materiile prime enumerate în anexă la prezenta directivă, combustibilii gazoși și lichizi de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi și energia electrică din surse regenerabile din sectorul transporturilor pot contribui la scăderea emisiilor de dioxid de carbon, stimulând decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și îmbunătățind, printre altele, diversificarea energetică din sectorul transporturilor, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în cadrul economiei Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. O obligație din partea statelor membre de a impune furnizorilor de combustibil să asigure o anumită pondere minimă biocombustibililor avansați și anumitor biogaze are ca scop încurajarea dezvoltării în permanență a combustibililor avansați, inclusiv a biocombustibililor. Este important să se asigure faptul că această obligație promovează de asemenea, pentru îndeplinirea sa, îmbunătățirea performanței în materie de gaze cu efect de seră a combustibililor furnizați. Comisia ar trebui să evalueze performanța în materie de gaze cu efect de seră, inovația tehnologică și durabilitatea acestor combustibili.

| (86) | În ceea ce privește transportul inteligent, este important să se intensifice dezvoltarea și utilizarea electromobilității în transportul rutier, precum și să se accelereze integrarea tehnologiilor avansate în transportul feroviar inovator. |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește transportul inteligent, este important să se intensifice dezvoltarea și utilizarea electromobilității în transportul rutier, precum și să se accelereze integrarea tehnologiilor avansate în transportul feroviar inovator.

| (87) | Se preconizează că, până în 2030, electromobilitatea va reprezenta o parte importantă a energiei din surse regenerabile utilizate în sectorul transporturilor. Ar trebui acordate noi stimulente, având în vedere dezvoltarea rapidă a electromobilității și potențialul pe care îl are acest sector pentru Uniune în ceea ce privește creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Ar trebui utilizați multiplicatori pentru energia electrică din surse regenerabile furnizată în sectorul transporturilor, pentru a promova energia electrică din surse regenerabile în sectorul transporturilor și în vederea reducerii dezavantajului comparativ în statisticile din domeniul energiei. Întrucât nu este posibil ca statisticile să ia în calcul, prin contorizări specifice, toată energia electrică furnizată pentru vehiculele rutiere (de exemplu, încărcarea la domiciliu), ar trebui utilizați multiplicatori pentru a asigura că impactul pozitiv al transportului electrificat bazat pe energie din surse regenerabile este luat în calcul în mod corespunzător. Ar trebui explorate alternative pentru a se garanta că noii cereri de energie electrică din sectorul transporturilor i se răspunde cu o capacitate suplimentară de producere a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(87)

Se preconizează că, până în 2030, electromobilitatea va reprezenta o parte importantă a energiei din surse regenerabile utilizate în sectorul transporturilor. Ar trebui acordate noi stimulente, având în vedere dezvoltarea rapidă a electromobilității și potențialul pe care îl are acest sector pentru Uniune în ceea ce privește creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Ar trebui utilizați multiplicatori pentru energia electrică din surse regenerabile furnizată în sectorul transporturilor, pentru a promova energia electrică din surse regenerabile în sectorul transporturilor și în vederea reducerii dezavantajului comparativ în statisticile din domeniul energiei. Întrucât nu este posibil ca statisticile să ia în calcul, prin contorizări specifice, toată energia electrică furnizată pentru vehiculele rutiere (de exemplu, încărcarea la domiciliu), ar trebui utilizați multiplicatori pentru a asigura că impactul pozitiv al transportului electrificat bazat pe energie din surse regenerabile este luat în calcul în mod corespunzător. Ar trebui explorate alternative pentru a se garanta că noii cereri de energie electrică din sectorul transporturilor i se răspunde cu o capacitate suplimentară de producere a energiei din surse regenerabile.

| (88) | Având în vedere constrângerile climatice care limitează posibilitatea consumului anumitor tipuri de biocombustibili ca urmare a problemelor de natură tehnică, legate de mediu sau de sănătate și datorită dimensiunilor și structurii propriilor piețe ale combustibililor, este oportun ca Ciprul și Malta să fie autorizate să țină seama de aceste restricții inerente în scopul demonstrării respectării obligațiilor la nivel național privind energia din surse regenerabile impuse furnizorilor de combustibil. |
| --- | --- |

(88)

Având în vedere constrângerile climatice care limitează posibilitatea consumului anumitor tipuri de biocombustibili ca urmare a problemelor de natură tehnică, legate de mediu sau de sănătate și datorită dimensiunilor și structurii propriilor piețe ale combustibililor, este oportun ca Ciprul și Malta să fie autorizate să țină seama de aceste restricții inerente în scopul demonstrării respectării obligațiilor la nivel național privind energia din surse regenerabile impuse furnizorilor de combustibil.

| (89) | Promovarea combustibililor pe bază de carbon reciclat poate contribui la obiectivele de politică vizând diversificarea energetică și decarbonizarea în sectorul transporturilor, atunci când aceștia respectă pragul minim adecvat de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, este oportun ca acești combustibili să fie incluși în obligația impusă furnizorilor de combustibil, dându-le totodată statelor membre posibilitatea să nu țină seama de acești combustibili în cadrul obligației dacă nu doresc să facă acest lucru. Întrucât combustibilii respectivi sunt neregenerabili, aceștia nu ar trebui luați în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului general al Uniunii privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(89)

Promovarea combustibililor pe bază de carbon reciclat poate contribui la obiectivele de politică vizând diversificarea energetică și decarbonizarea în sectorul transporturilor, atunci când aceștia respectă pragul minim adecvat de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, este oportun ca acești combustibili să fie incluși în obligația impusă furnizorilor de combustibil, dându-le totodată statelor membre posibilitatea să nu țină seama de acești combustibili în cadrul obligației dacă nu doresc să facă acest lucru. Întrucât combustibilii respectivi sunt neregenerabili, aceștia nu ar trebui luați în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului general al Uniunii privind energia din surse regenerabile.

| (90) | Combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sunt importanți pentru creșterea ponderii energiei electrice din surse regenerabile în sectoarele despre care se preconizează că vor depinde pe termen lung de combustibilii lichizi. Pentru a asigura o contribuție a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia electrică utilizată pentru producția de combustibili ar trebui să provină din surse regenerabile. Comisia ar trebui să dezvolte, prin intermediul unor acte delegate, o metodologie fiabilă a Uniunii, aplicabilă în cazurile în care energia electrică este preluată din rețea. Respectiva metodologie ar trebui să garanteze că există o corelație temporală și geografică între unitatea de producere a energiei electrice cu care producătorul are un contract bilateral de achiziție de energie electrică din surse regenerabile și producția de combustibili. Spre exemplu, combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile nu pot fi considerați drept total regenerabili dacă sunt produși în momentul în care o unitate de producere a energiei din surse regenerabile cu care s-a încheiat un contract nu produce energie electrică. Un alt exemplu îl reprezintă eventualitatea unei congestionări a rețelei electrice, caz în care combustibilii pot fi considerați drept total regenerabili numai atunci când atât unitatea de producere a energiei electrice, cât și instalația de producere a combustibililor sunt amplasate pe aceeași parte, unde se produce congestionarea. Mai mult, ar trebui să existe o componentă de adiționalitate, în sensul că producătorul de combustibili contribuie la utilizarea surselor regenerabile de energie sau la finanțarea energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(90)

Combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sunt importanți pentru creșterea ponderii energiei electrice din surse regenerabile în sectoarele despre care se preconizează că vor depinde pe termen lung de combustibilii lichizi. Pentru a asigura o contribuție a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia electrică utilizată pentru producția de combustibili ar trebui să provină din surse regenerabile. Comisia ar trebui să dezvolte, prin intermediul unor acte delegate, o metodologie fiabilă a Uniunii, aplicabilă în cazurile în care energia electrică este preluată din rețea. Respectiva metodologie ar trebui să garanteze că există o corelație temporală și geografică între unitatea de producere a energiei electrice cu care producătorul are un contract bilateral de achiziție de energie electrică din surse regenerabile și producția de combustibili. Spre exemplu, combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile nu pot fi considerați drept total regenerabili dacă sunt produși în momentul în care o unitate de producere a energiei din surse regenerabile cu care s-a încheiat un contract nu produce energie electrică. Un alt exemplu îl reprezintă eventualitatea unei congestionări a rețelei electrice, caz în care combustibilii pot fi considerați drept total regenerabili numai atunci când atât unitatea de producere a energiei electrice, cât și instalația de producere a combustibililor sunt amplasate pe aceeași parte, unde se produce congestionarea. Mai mult, ar trebui să existe o componentă de adiționalitate, în sensul că producătorul de combustibili contribuie la utilizarea surselor regenerabile de energie sau la finanțarea energiei din surse regenerabile.

| (91) | Materiile prime care au un impact scăzut asupra schimbării indirecte a destinației terenurilor atunci când sunt folosite pentru a produce biocombustibili ar trebui să fie promovate pentru contribuția lor la decarbonizarea economiei. Materiile prime pentru biocombustibilii avansați și biogazul pentru transporturi, în cazul cărora tehnologia este mai inovatoare și mai puțin matură și, prin urmare, necesită un sprijin mai mare, ar trebui, în special, incluse într-o anexă la prezenta directivă. Pentru a se asigura faptul că aceasta este actualizată în conformitate cu cele mai recente evoluții tehnologice, evitându-se în același timp efectele negative neprevăzute, Comisia ar trebui să revizuiască această anexă în vederea analizării necesității adăugării de noi materii prime. |
| --- | --- |

(91)

Materiile prime care au un impact scăzut asupra schimbării indirecte a destinației terenurilor atunci când sunt folosite pentru a produce biocombustibili ar trebui să fie promovate pentru contribuția lor la decarbonizarea economiei. Materiile prime pentru biocombustibilii avansați și biogazul pentru transporturi, în cazul cărora tehnologia este mai inovatoare și mai puțin matură și, prin urmare, necesită un sprijin mai mare, ar trebui, în special, incluse într-o anexă la prezenta directivă. Pentru a se asigura faptul că aceasta este actualizată în conformitate cu cele mai recente evoluții tehnologice, evitându-se în același timp efectele negative neprevăzute, Comisia ar trebui să revizuiască această anexă în vederea analizării necesității adăugării de noi materii prime.

| (92) | Costurile racordării noilor producători de gaze din surse regenerabile la rețelele de gaze ar trebui să fie bazate pe criterii obiective, transparente și nediscriminatorii și ar trebui să se ia în considerare în mod corespunzător avantajele pe care producătorii locali integrați de gaze din surse regenerabile le aduc rețelelor de gaze. |
| --- | --- |

(92)

Costurile racordării noilor producători de gaze din surse regenerabile la rețelele de gaze ar trebui să fie bazate pe criterii obiective, transparente și nediscriminatorii și ar trebui să se ia în considerare în mod corespunzător avantajele pe care producătorii locali integrați de gaze din surse regenerabile le aduc rețelelor de gaze.

| (93) | Pentru a exploata întregul potențial al biomasei – care nu include turba sau materiile încorporate în formațiuni geologice și/sau transformat în fosile – de a contribui la decarbonizarea economiei prin utilizările sale pentru materii și energie, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze o mobilizare mai durabilă a resurselor agricole și de lemn existente, precum și dezvoltarea unor noi sisteme de producție agricolă și forestieră, cu condiția să fie respectate criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(93)

Pentru a exploata întregul potențial al biomasei – care nu include turba sau materiile încorporate în formațiuni geologice și/sau transformat în fosile – de a contribui la decarbonizarea economiei prin utilizările sale pentru materii și energie, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze o mobilizare mai durabilă a resurselor agricole și de lemn existente, precum și dezvoltarea unor noi sisteme de producție agricolă și forestieră, cu condiția să fie respectate criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (94) | Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă ar trebui să fie întotdeauna produși în mod durabil. Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă utilizați în vederea respectării obiectivului Uniunii prevăzut de prezenta directivă și cei care beneficiază de scheme de sprijin ar trebui, prin urmare, să îndeplinească în mod obligatoriu criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Armonizarea acestor criterii pentru biocombustibili și pentru biolichide este esențială pentru realizarea obiectivelor politicii energetice a Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 194 alineatul (1) din TFUE. O astfel de armonizare garantează funcționarea pieței interne a energiei și, astfel, facilitează, în special în ceea ce privește obligația statelor membre de a nu refuza luarea în considerare, pe baza altor criterii de sustenabilitate, biocombustibili și biolichide obținute în considerare cu prezenta directivă, comerțul între statele membre cu biocombustibili și biolichide care îndeplinesc criteriile de conformitate. Efectele pozitive ale armonizării acestor criterii pentru buna funcționare a pieței interne a energiei și pentru evitarea denaturării concurenței în Uniune nu pot fi compromise. În ceea ce privește combustibilii din biomasă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să stabilească criterii suplimentare privind durabilitatea și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(94)

Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă ar trebui să fie întotdeauna produși în mod durabil. Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă utilizați în vederea respectării obiectivului Uniunii prevăzut de prezenta directivă și cei care beneficiază de scheme de sprijin ar trebui, prin urmare, să îndeplinească în mod obligatoriu criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Armonizarea acestor criterii pentru biocombustibili și pentru biolichide este esențială pentru realizarea obiectivelor politicii energetice a Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 194 alineatul (1) din TFUE. O astfel de armonizare garantează funcționarea pieței interne a energiei și, astfel, facilitează, în special în ceea ce privește obligația statelor membre de a nu refuza luarea în considerare, pe baza altor criterii de sustenabilitate, biocombustibili și biolichide obținute în considerare cu prezenta directivă, comerțul între statele membre cu biocombustibili și biolichide care îndeplinesc criteriile de conformitate. Efectele pozitive ale armonizării acestor criterii pentru buna funcționare a pieței interne a energiei și pentru evitarea denaturării concurenței în Uniune nu pot fi compromise. În ceea ce privește combustibilii din biomasă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să stabilească criterii suplimentare privind durabilitatea și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (95) | Uniunea ar trebui să ia măsurile necesare în contextul prezentei directive, inclusiv promovarea unor criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibilii și pentru biolichidele și combustibilii din biomasă. |
| --- | --- |

(95)

Uniunea ar trebui să ia măsurile necesare în contextul prezentei directive, inclusiv promovarea unor criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibilii și pentru biolichidele și combustibilii din biomasă.

| (96) | Producția de materii prime agricole pentru biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă, precum și stimulentele prevăzute în prezenta directivă în vederea promovării utilizării acestora nu trebuie să aibă ca efect încurajarea distrugerii terenurilor bogate în biodiversitate. Aceste resurse finite, a căror valoare universală este recunoscută prin diferite instrumente internaționale, ar trebui conservate. Prin urmare, este necesar să se stabilească criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră care să asigure că biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă sunt eligibili pentru stimulente numai atunci când se garantează că materiile prime agricole nu provin din zone bogate în biodiversitate sau, în cazul zonelor desemnate ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii sau de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, atunci când autoritățile competente relevante demonstrează că producția de materie primă agricolă respectivă nu aduce atingere acestor scopuri. |
| --- | --- |

(96)

Producția de materii prime agricole pentru biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă, precum și stimulentele prevăzute în prezenta directivă în vederea promovării utilizării acestora nu trebuie să aibă ca efect încurajarea distrugerii terenurilor bogate în biodiversitate. Aceste resurse finite, a căror valoare universală este recunoscută prin diferite instrumente internaționale, ar trebui conservate. Prin urmare, este necesar să se stabilească criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră care să asigure că biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă sunt eligibili pentru stimulente numai atunci când se garantează că materiile prime agricole nu provin din zone bogate în biodiversitate sau, în cazul zonelor desemnate ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii sau de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, atunci când autoritățile competente relevante demonstrează că producția de materie primă agricolă respectivă nu aduce atingere acestor scopuri.

| (97) | Pădurile ar trebui considerate ca fiind biodiverse, potrivit criteriilor de durabilitate, atunci când sunt păduri primare în conformitate cu definiția utilizată de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) în cadrul evaluării sale globale privind resursele forestiere sau atunci când sunt protejate prin legislația națională de protecție a naturii. Ar trebui considerate drept păduri bogate în biodiversitate zonele în care are loc colectarea de produse forestiere nelemnoase, cu condiția ca impactul uman să fie redus. Alte tipuri de păduri astfel cum sunt definite de FAO, precum pădurile naturale transformate, pădurile și plantațiile seminaturale, nu ar trebui să fie considerate păduri primare. Mai mult, având în vedere gradul ridicat de biodiversitate al anumitor pășuni, atât temperate, cât și tropicale, inclusiv savane, stepe, lăstărișuri și preerii bogate în biodiversitate, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă proveniți din materii prime agricole cultivate pe astfel de terenuri nu ar trebui să se califice printre stimulentele prevăzute de prezenta directivă. În vederea stabilirii de criterii adecvate în scopul definirii unor astfel de pășuni bogate în biodiversitate, în conformitate cu cele mai fiabile date științifice disponibile și cu standardele internaționale relevante, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. |
| --- | --- |

(97)

Pădurile ar trebui considerate ca fiind biodiverse, potrivit criteriilor de durabilitate, atunci când sunt păduri primare în conformitate cu definiția utilizată de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) în cadrul evaluării sale globale privind resursele forestiere sau atunci când sunt protejate prin legislația națională de protecție a naturii. Ar trebui considerate drept păduri bogate în biodiversitate zonele în care are loc colectarea de produse forestiere nelemnoase, cu condiția ca impactul uman să fie redus. Alte tipuri de păduri astfel cum sunt definite de FAO, precum pădurile naturale transformate, pădurile și plantațiile seminaturale, nu ar trebui să fie considerate păduri primare. Mai mult, având în vedere gradul ridicat de biodiversitate al anumitor pășuni, atât temperate, cât și tropicale, inclusiv savane, stepe, lăstărișuri și preerii bogate în biodiversitate, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă proveniți din materii prime agricole cultivate pe astfel de terenuri nu ar trebui să se califice printre stimulentele prevăzute de prezenta directivă. În vederea stabilirii de criterii adecvate în scopul definirii unor astfel de pășuni bogate în biodiversitate, în conformitate cu cele mai fiabile date științifice disponibile și cu standardele internaționale relevante, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare.

| (98) | Terenurile nu ar trebui să fie transformate pentru a permite producția de materii prime agricole pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă dacă pierderile din stocul de carbon ca urmare a transformării nu ar putea fi compensate, într-o perioadă rezonabilă de timp, ținând seama de urgența cu care trebuie soluționată problema schimbărilor climatice, prin reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră determinată de producția și de utilizarea de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Aceasta ar preveni efectuarea unor cercetări inutile și împovărătoare de către operatorii economici și transformarea terenurilor cu stocuri mari de carbon care ulterior se dovedesc a fi inadecvate pentru producția de materii prime agricole pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Inventarele stocurilor mondiale de carbon indică faptul că zonele umede și zonele împădurite în permanență al căror coronament este mai mare de 30 % ar trebui incluse în respectiva categorie. |
| --- | --- |

(98)

Terenurile nu ar trebui să fie transformate pentru a permite producția de materii prime agricole pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă dacă pierderile din stocul de carbon ca urmare a transformării nu ar putea fi compensate, într-o perioadă rezonabilă de timp, ținând seama de urgența cu care trebuie soluționată problema schimbărilor climatice, prin reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră determinată de producția și de utilizarea de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Aceasta ar preveni efectuarea unor cercetări inutile și împovărătoare de către operatorii economici și transformarea terenurilor cu stocuri mari de carbon care ulterior se dovedesc a fi inadecvate pentru producția de materii prime agricole pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Inventarele stocurilor mondiale de carbon indică faptul că zonele umede și zonele împădurite în permanență al căror coronament este mai mare de 30 % ar trebui incluse în respectiva categorie.

| (99) | În cadrul politicii agricole comune, fermierii din Uniune ar trebui să respecte un set cuprinzător de cerințe de mediu pentru a beneficia de sprijin direct. Respectarea acestor cerințe poate fi verificată în modul cel mai eficace în contextul politicii agricole comune. Includerea acestor cerințe în sistemul de durabilitate nu este oportună, deoarece criteriile de durabilitate pentru bioenergie ar trebui să stabilească norme care sunt obiective și care se aplică la nivel general. Verificarea conformității în temeiul prezentei directive ar risca, de asemenea, să genereze o sarcină administrativă inutilă. |
| --- | --- |

(99)

În cadrul politicii agricole comune, fermierii din Uniune ar trebui să respecte un set cuprinzător de cerințe de mediu pentru a beneficia de sprijin direct. Respectarea acestor cerințe poate fi verificată în modul cel mai eficace în contextul politicii agricole comune. Includerea acestor cerințe în sistemul de durabilitate nu este oportună, deoarece criteriile de durabilitate pentru bioenergie ar trebui să stabilească norme care sunt obiective și care se aplică la nivel general. Verificarea conformității în temeiul prezentei directive ar risca, de asemenea, să genereze o sarcină administrativă inutilă.

| (100) | Materiile prime agricole pentru producția de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă ar trebui să fie produse utilizând practici care sunt în conformitate cu normele de protecție a calității solului și a carbonului organic din sol. Calitatea solului și carbonul din sol ar trebui așadar incluse în sistemele de monitorizare ale operatorilor sau ale autorităților naționale. |
| --- | --- |

(100)

Materiile prime agricole pentru producția de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă ar trebui să fie produse utilizând practici care sunt în conformitate cu normele de protecție a calității solului și a carbonului organic din sol. Calitatea solului și carbonul din sol ar trebui așadar incluse în sistemele de monitorizare ale operatorilor sau ale autorităților naționale.

| (101) | Este oportun să se introducă criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii pentru combustibilii din biomasă utilizați în sectorul producției de energie electrică și în sectorul încălzirii și răcirii, pentru a asigura în continuare un nivel ridicat al reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu alternativele de combustibili fosili, pentru a evita impacturi nedorite în ceea ce privește durabilitatea și pentru a promova piața internă. Regiunile ultraperiferice ar trebui să folosească potențialul resurselor lor pentru a spori producția de energie din surse regenerabile și independența lor energetică. |
| --- | --- |

(101)

Este oportun să se introducă criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii pentru combustibilii din biomasă utilizați în sectorul producției de energie electrică și în sectorul încălzirii și răcirii, pentru a asigura în continuare un nivel ridicat al reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu alternativele de combustibili fosili, pentru a evita impacturi nedorite în ceea ce privește durabilitatea și pentru a promova piața internă. Regiunile ultraperiferice ar trebui să folosească potențialul resurselor lor pentru a spori producția de energie din surse regenerabile și independența lor energetică.

| (102) | Pentru a se asigura faptul că, în pofida cererii din ce în ce mai mari de biomasă forestieră, recoltarea se realizează într-un mod durabil în păduri în care se asigură regenerarea, că se acordă o atenție deosebită zonelor desemnate explicit pentru protecția biodiversității, a peisajelor și a elementelor naturale specifice, că resursele de biodiversitate sunt conservate și că stocurile de carbon sunt monitorizate, materia primă lemnoasă ar trebui să provină numai din păduri în care recoltarea se realizează în conformitate cu principiile gestionării durabile a pădurilor care sunt elaborate în cadrul unor procese internaționale privind pădurile, precum Forest Europe, și care sunt implementate prin acte legislative naționale sau prin bune practici de gestionare la nivel de zonă de aprovizionare. Operatorii ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza biomasă forestieră nedurabilă în producția de bioenergie. În acest scop, operatorii ar trebui să instituie o abordare bazată pe riscuri. Este oportun, în acest context, ca Comisia să elaboreze orientări operaționale privind verificarea respectării abordării bazate pe riscuri prin intermediul unor acte de punere în aplicare, după consultarea Comitetului privind durabilitatea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă. |
| --- | --- |

(102)

Pentru a se asigura faptul că, în pofida cererii din ce în ce mai mari de biomasă forestieră, recoltarea se realizează într-un mod durabil în păduri în care se asigură regenerarea, că se acordă o atenție deosebită zonelor desemnate explicit pentru protecția biodiversității, a peisajelor și a elementelor naturale specifice, că resursele de biodiversitate sunt conservate și că stocurile de carbon sunt monitorizate, materia primă lemnoasă ar trebui să provină numai din păduri în care recoltarea se realizează în conformitate cu principiile gestionării durabile a pădurilor care sunt elaborate în cadrul unor procese internaționale privind pădurile, precum Forest Europe, și care sunt implementate prin acte legislative naționale sau prin bune practici de gestionare la nivel de zonă de aprovizionare. Operatorii ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza biomasă forestieră nedurabilă în producția de bioenergie. În acest scop, operatorii ar trebui să instituie o abordare bazată pe riscuri. Este oportun, în acest context, ca Comisia să elaboreze orientări operaționale privind verificarea respectării abordării bazate pe riscuri prin intermediul unor acte de punere în aplicare, după consultarea Comitetului privind durabilitatea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă.

| (103) | Recoltarea în scopuri energetice a crescut și se estimează că va continua să crească, ducând la o creștere a importurilor de materii prime din țări terțe, precum și la o creștere a producției acestor materiale pe teritoriul Uniunii. Ar trebui garantat faptul că recoltarea este sustenabilă. |
| --- | --- |

(103)

Recoltarea în scopuri energetice a crescut și se estimează că va continua să crească, ducând la o creștere a importurilor de materii prime din țări terțe, precum și la o creștere a producției acestor materiale pe teritoriul Uniunii. Ar trebui garantat faptul că recoltarea este sustenabilă.

| (104) | Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii ar trebui să se aplice numai energiei electrice și încălzirii pe bază de combustibili din biomasă produși în instalații cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 20 MW. |
| --- | --- |

(104)

Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii ar trebui să se aplice numai energiei electrice și încălzirii pe bază de combustibili din biomasă produși în instalații cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 20 MW.

| (105) | Combustibilii din biomasă ar trebui transformați în energie electrică și căldură într-un mod eficient, pentru a maximiza securitatea energetică și reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și pentru a limita emisiile de poluanți atmosferici și pentru a reduce la minimum presiunea exercitată asupra resurselor limitate de biomasă. |
| --- | --- |

(105)

Combustibilii din biomasă ar trebui transformați în energie electrică și căldură într-un mod eficient, pentru a maximiza securitatea energetică și reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și pentru a limita emisiile de poluanți atmosferici și pentru a reduce la minimum presiunea exercitată asupra resurselor limitate de biomasă.

| (106) | Pragul minim de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibilii, biolichidele și biogazul pentru transporturi produse în instalații noi ar trebui mărit pentru a îmbunătăți bilanțul general de gaze cu efect de seră al acestora și pentru a descuraja noi investiții în instalații cu o performanță scăzută în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Această creștere permite protejarea investițiilor în capacități de producție a biocombustibililor, a biolichidelor și a biogazului pentru transporturi. |
| --- | --- |

(106)

Pragul minim de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibilii, biolichidele și biogazul pentru transporturi produse în instalații noi ar trebui mărit pentru a îmbunătăți bilanțul general de gaze cu efect de seră al acestora și pentru a descuraja noi investiții în instalații cu o performanță scăzută în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Această creștere permite protejarea investițiilor în capacități de producție a biocombustibililor, a biolichidelor și a biogazului pentru transporturi.

| (107) | Pe baza experienței acumulate în aplicarea în practică a criteriilor de durabilitate ale Uniunii, este oportun să se consolideze rolul sistemelor de certificare voluntare de la nivel internațional și național în ceea ce privește verificarea conformității cu criteriile de durabilitate într-un mod armonizat. |
| --- | --- |

(107)

Pe baza experienței acumulate în aplicarea în practică a criteriilor de durabilitate ale Uniunii, este oportun să se consolideze rolul sistemelor de certificare voluntare de la nivel internațional și național în ceea ce privește verificarea conformității cu criteriile de durabilitate într-un mod armonizat.

| (108) | Este în interesul Uniunii să încurajeze elaborarea de scheme internaționale sau naționale voluntare care să stabilească standarde pentru producția de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă durabili și care să certifice faptul că producția de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă respectă aceste standarde. Din acest motiv, ar trebui să se adopte dispozițiile necesare pentru ca asemenea scheme să fie recunoscute ca furnizând dovezi și date fiabile atunci când respectă standarde adecvate de fiabilitate, transparență și auditare independentă. Pentru a se asigura faptul că respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră este verificată într-un mod robust și armonizat și, în special, pentru a preveni fraudele, Comisia ar trebui împuternicită să adopte norme de punere în aplicare detaliate, inclusiv standarde adecvate de fiabilitate, de transparență și de auditare independentă care să fie aplicate de schemele voluntare. |
| --- | --- |

(108)

Este în interesul Uniunii să încurajeze elaborarea de scheme internaționale sau naționale voluntare care să stabilească standarde pentru producția de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă durabili și care să certifice faptul că producția de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă respectă aceste standarde. Din acest motiv, ar trebui să se adopte dispozițiile necesare pentru ca asemenea scheme să fie recunoscute ca furnizând dovezi și date fiabile atunci când respectă standarde adecvate de fiabilitate, transparență și auditare independentă. Pentru a se asigura faptul că respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră este verificată într-un mod robust și armonizat și, în special, pentru a preveni fraudele, Comisia ar trebui împuternicită să adopte norme de punere în aplicare detaliate, inclusiv standarde adecvate de fiabilitate, de transparență și de auditare independentă care să fie aplicate de schemele voluntare.

| (109) | Schemele voluntare joacă un rol din ce în ce mai mare în furnizarea de dovezi ale respectării criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Prin urmare, este oportun ca Comisia să impună schemelor voluntare, inclusiv celor care sunt deja recunoscute de către aceasta, să raporteze în mod regulat cu privire la activitatea lor. Aceste rapoarte ar trebui făcute publice, pentru a spori transparența și pentru a îmbunătăți supravegherea de către Comisie. Mai mult, această raportare ar furniza Comisiei informațiile necesare pentru a raporta cu privire la funcționarea schemelor voluntare în vederea identificării bunelor practici și a prezentării, dacă este cazul, a unei propuneri privind promovarea în continuare a unor astfel de bune practici. |
| --- | --- |

(109)

Schemele voluntare joacă un rol din ce în ce mai mare în furnizarea de dovezi ale respectării criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Prin urmare, este oportun ca Comisia să impună schemelor voluntare, inclusiv celor care sunt deja recunoscute de către aceasta, să raporteze în mod regulat cu privire la activitatea lor. Aceste rapoarte ar trebui făcute publice, pentru a spori transparența și pentru a îmbunătăți supravegherea de către Comisie. Mai mult, această raportare ar furniza Comisiei informațiile necesare pentru a raporta cu privire la funcționarea schemelor voluntare în vederea identificării bunelor practici și a prezentării, dacă este cazul, a unei propuneri privind promovarea în continuare a unor astfel de bune practici.

| (110) | Pentru a facilita funcționarea pieței interne, dovezile referitoare la criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, care au fost produși în conformitate cu o schemă recunoscută de Comisie, ar trebui să fie acceptate în toate statele membre. Statele membre ar trebui să contribuie la asigurarea implementării corecte a principiilor schemelor voluntare, prin supravegherea funcționării organismelor de certificare care sunt acreditate de organismul național de acreditare și prin informarea schemelor voluntare cu privire la observațiile relevante. |
| --- | --- |

(110)

Pentru a facilita funcționarea pieței interne, dovezile referitoare la criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, care au fost produși în conformitate cu o schemă recunoscută de Comisie, ar trebui să fie acceptate în toate statele membre. Statele membre ar trebui să contribuie la asigurarea implementării corecte a principiilor schemelor voluntare, prin supravegherea funcționării organismelor de certificare care sunt acreditate de organismul național de acreditare și prin informarea schemelor voluntare cu privire la observațiile relevante.

| (111) | Pentru a evita sarcinile administrative disproporționate, ar trebui stabilită o listă a valorilor implicite pentru filierele comune de producție a biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, iar respectiva listă ar trebui actualizată și extinsă atunci când sunt disponibile date suplimentare fiabile. Operatorii economici ar trebui să aibă întotdeauna dreptul de a se raporta la nivelul reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă stabilit prin lista respectivă. În cazul în care valoarea implicită a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră dintr-o filieră de producție se situează sub nivelul minim necesar al reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră, producătorii care doresc să demonstreze respectarea acestui nivel minim ar trebui să aibă obligația de a demonstra că emisiile de gaze cu efect de seră efective din procesul lor de producție sunt mai mici decât cele presupuse la calcularea valorilor implicite. |
| --- | --- |

(111)

Pentru a evita sarcinile administrative disproporționate, ar trebui stabilită o listă a valorilor implicite pentru filierele comune de producție a biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, iar respectiva listă ar trebui actualizată și extinsă atunci când sunt disponibile date suplimentare fiabile. Operatorii economici ar trebui să aibă întotdeauna dreptul de a se raporta la nivelul reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă stabilit prin lista respectivă. În cazul în care valoarea implicită a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră dintr-o filieră de producție se situează sub nivelul minim necesar al reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră, producătorii care doresc să demonstreze respectarea acestui nivel minim ar trebui să aibă obligația de a demonstra că emisiile de gaze cu efect de seră efective din procesul lor de producție sunt mai mici decât cele presupuse la calcularea valorilor implicite.

| (112) | Este necesar să se stabilească norme clare, bazate pe criterii obiective și nediscriminatorii, pentru calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă, precum și de la omologii lor combustibili fosili. |
| --- | --- |

(112)

Este necesar să se stabilească norme clare, bazate pe criterii obiective și nediscriminatorii, pentru calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă, precum și de la omologii lor combustibili fosili.

| (113) | În conformitate cu actualele cunoștințe tehnice și științifice, metodologia de contabilizare a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să țină seama de transformarea combustibililor solizi și gazoși din biomasă în energie finală pentru a fi consecventă cu calcularea energiei din surse regenerabile în scopul îndeplinirii obiectivului Uniunii stabilit în prezenta directivă. Alocarea emisiilor de gaze cu efect de seră către coproduse, care sunt diferite de deșeuri și de reziduuri, ar trebui să fie de asemenea revizuită în cazurile în care energia electrică sau încălzirea și răcirea sunt produse în centrale de cogenerare sau de multigenerare. |
| --- | --- |

(113)

În conformitate cu actualele cunoștințe tehnice și științifice, metodologia de contabilizare a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să țină seama de transformarea combustibililor solizi și gazoși din biomasă în energie finală pentru a fi consecventă cu calcularea energiei din surse regenerabile în scopul îndeplinirii obiectivului Uniunii stabilit în prezenta directivă. Alocarea emisiilor de gaze cu efect de seră către coproduse, care sunt diferite de deșeuri și de reziduuri, ar trebui să fie de asemenea revizuită în cazurile în care energia electrică sau încălzirea și răcirea sunt produse în centrale de cogenerare sau de multigenerare.

| (114) | Dacă un teren care are stocuri mari de carbon în sol sau în vegetație este transformat în vederea cultivării de materii prime pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, o parte din carbonul stocat va fi în general eliberat în atmosferă, ducând la formarea dioxidului de carbon (CO2). Impactul negativ rezultant în ceea ce privește gazele cu efect de seră poate diminua, chiar sever în anumite cazuri, impactul pozitiv în ceea ce privește gazele cu efect de seră al biocombustibililor, biolichidelor sau combustibililor din biomasă. Prin urmare, efectele complete în materie de emisii de carbon ale unei astfel de transformări ar trebui luate în considerare la calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră ale anumitor biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Acest lucru este necesar pentru a se asigura că la calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră se ia în considerare totalitatea efectelor privind emisiile de carbon ale utilizării biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă. |
| --- | --- |

(114)

Dacă un teren care are stocuri mari de carbon în sol sau în vegetație este transformat în vederea cultivării de materii prime pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, o parte din carbonul stocat va fi în general eliberat în atmosferă, ducând la formarea dioxidului de carbon (CO2). Impactul negativ rezultant în ceea ce privește gazele cu efect de seră poate diminua, chiar sever în anumite cazuri, impactul pozitiv în ceea ce privește gazele cu efect de seră al biocombustibililor, biolichidelor sau combustibililor din biomasă. Prin urmare, efectele complete în materie de emisii de carbon ale unei astfel de transformări ar trebui luate în considerare la calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră ale anumitor biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Acest lucru este necesar pentru a se asigura că la calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră se ia în considerare totalitatea efectelor privind emisiile de carbon ale utilizării biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă.

| (115) | La calcularea impactului transformării terenurilor, în ceea ce privește gazele cu efect de seră, operatorii economici ar trebui să poată folosi valorile reale pentru stocurile de carbon asociate cu destinația de referință a terenului și cu destinația terenului după transformare. De asemenea, aceștia ar trebui să poată folosi valori standard. Metodologia Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) reprezintă baza adecvată pentru astfel de valori standard. Activitatea respectivă nu este în prezent exprimată într-o formă care să poată fi aplicată imediat de operatorii economici. Prin urmare, Comisia ar trebui să revizuiască orientările sale din 10 iunie 2010 pentru calcularea stocurilor de carbon din sol în sensul normelor privind calcularea impactului în ceea ce privește gazele cu efect de seră al biocombustibililor, biolichidelor și omologilor lor din combustibil fosil, care sunt prevăzuți în anexă la prezenta directivă, asigurând în același timp coerența cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16). |
| --- | --- |

(115)

La calcularea impactului transformării terenurilor, în ceea ce privește gazele cu efect de seră, operatorii economici ar trebui să poată folosi valorile reale pentru stocurile de carbon asociate cu destinația de referință a terenului și cu destinația terenului după transformare. De asemenea, aceștia ar trebui să poată folosi valori standard. Metodologia Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) reprezintă baza adecvată pentru astfel de valori standard. Activitatea respectivă nu este în prezent exprimată într-o formă care să poată fi aplicată imediat de operatorii economici. Prin urmare, Comisia ar trebui să revizuiască orientările sale din 10 iunie 2010 pentru calcularea stocurilor de carbon din sol în sensul normelor privind calcularea impactului în ceea ce privește gazele cu efect de seră al biocombustibililor, biolichidelor și omologilor lor din combustibil fosil, care sunt prevăzuți în anexă la prezenta directivă, asigurând în același timp coerența cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16).

| (116) | Coprodusele provenite din producția și utilizarea combustibililor ar trebui luate în calcul la calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră. Aplicarea metodei substituției este adecvată în scopul analizei de politică, dar nu în scopul reglementării operatorilor economici individuali și a loturilor individuale de combustibili pentru transporturi. În aceste cazuri, cea mai adecvată metodă este cea a alocării energiei, deoarece este ușor de aplicat, previzibilă de-a lungul timpului, reduce la minimum stimulentele contraproductive și generează rezultate care sunt în general comparabile cu cele generate de metoda substituției. În scopul analizei de politică, Comisia ar trebui de asemenea să prezinte, în rapoartele sale, rezultate obținute prin utilizarea metodei substituției. |
| --- | --- |

(116)

Coprodusele provenite din producția și utilizarea combustibililor ar trebui luate în calcul la calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră. Aplicarea metodei substituției este adecvată în scopul analizei de politică, dar nu în scopul reglementării operatorilor economici individuali și a loturilor individuale de combustibili pentru transporturi. În aceste cazuri, cea mai adecvată metodă este cea a alocării energiei, deoarece este ușor de aplicat, previzibilă de-a lungul timpului, reduce la minimum stimulentele contraproductive și generează rezultate care sunt în general comparabile cu cele generate de metoda substituției. În scopul analizei de politică, Comisia ar trebui de asemenea să prezinte, în rapoartele sale, rezultate obținute prin utilizarea metodei substituției.

| (117) | Coprodusele sunt diferite de reziduuri și de reziduurile agricole, deoarece ele reprezintă principalul scop al procesului de producție. Prin urmare, este oportun să se clarifice faptul că reziduurile de culturi agricole sunt reziduuri și nu coproduse. Aceasta nu are nicio implicație asupra metodologiei existente, dar clarifică dispozițiile în vigoare. |
| --- | --- |

(117)

Coprodusele sunt diferite de reziduuri și de reziduurile agricole, deoarece ele reprezintă principalul scop al procesului de producție. Prin urmare, este oportun să se clarifice faptul că reziduurile de culturi agricole sunt reziduuri și nu coproduse. Aceasta nu are nicio implicație asupra metodologiei existente, dar clarifică dispozițiile în vigoare.

| (118) | Metoda stabilită de utilizare a alocării energiei ca regulă pentru împărțirea emisiilor de gaze cu efect de seră între coproduse a funcționat bine și ar trebui utilizată în continuare. Este oportun să se alinieze metodologia de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră care provin din utilizarea combinată a energiei termice și a energiei electrice (CHP) atunci când CHP este utilizată la prelucrarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, la metodologia aplicată în cazul în care CHP reprezintă utilizarea finală. |
| --- | --- |

(118)

Metoda stabilită de utilizare a alocării energiei ca regulă pentru împărțirea emisiilor de gaze cu efect de seră între coproduse a funcționat bine și ar trebui utilizată în continuare. Este oportun să se alinieze metodologia de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră care provin din utilizarea combinată a energiei termice și a energiei electrice (CHP) atunci când CHP este utilizată la prelucrarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, la metodologia aplicată în cazul în care CHP reprezintă utilizarea finală.

| (119) | Metodologia ține seama de emisiile de gaze cu efect de seră reduse care provin din utilizarea CHP, față de utilizarea centralelor care produc numai energie electrică și a centralelor care produc numai energie termică, ținând seama de utilitatea energiei termice în comparație cu energia electrică și de utilitatea energiei termice la diferite temperaturi. De aici rezultă că temperaturilor mai mari ar trebui să li se aloce o parte mai mare din emisiile totale de gaze cu efect de seră, față de energia termică la temperaturi scăzute, atunci când energia termică este coprodusă împreună cu energie electrică. Metodologia ține seama de întreaga filieră către obținerea energiei finale, inclusiv de transformarea în energie termică sau în energie electrică. |
| --- | --- |

(119)

Metodologia ține seama de emisiile de gaze cu efect de seră reduse care provin din utilizarea CHP, față de utilizarea centralelor care produc numai energie electrică și a centralelor care produc numai energie termică, ținând seama de utilitatea energiei termice în comparație cu energia electrică și de utilitatea energiei termice la diferite temperaturi. De aici rezultă că temperaturilor mai mari ar trebui să li se aloce o parte mai mare din emisiile totale de gaze cu efect de seră, față de energia termică la temperaturi scăzute, atunci când energia termică este coprodusă împreună cu energie electrică. Metodologia ține seama de întreaga filieră către obținerea energiei finale, inclusiv de transformarea în energie termică sau în energie electrică.

| (120) | Este necesar ca datele utilizate pentru calcularea acestor valori implicite să fie obținute din surse științifice specializate și independente și să fie actualizate, după caz, pe măsură ce aceste surse înregistrează progrese în activitatea lor. Comisia ar trebui să încurajeze aceste surse să abordeze, atunci când își actualizează activitatea, emisiile datorate cultivării, efectul condițiilor regionale și climatice, efectele cultivării cu utilizarea metodelor agricole durabile și de agricultură ecologică și contribuțiile științifice ale producătorilor în cadrul Uniunii și în țările terțe, precum și cele ale societății civile. |
| --- | --- |

(120)

Este necesar ca datele utilizate pentru calcularea acestor valori implicite să fie obținute din surse științifice specializate și independente și să fie actualizate, după caz, pe măsură ce aceste surse înregistrează progrese în activitatea lor. Comisia ar trebui să încurajeze aceste surse să abordeze, atunci când își actualizează activitatea, emisiile datorate cultivării, efectul condițiilor regionale și climatice, efectele cultivării cu utilizarea metodelor agricole durabile și de agricultură ecologică și contribuțiile științifice ale producătorilor în cadrul Uniunii și în țările terțe, precum și cele ale societății civile.

| (121) | Cererea la nivel mondial de produse agricole este în creștere. O parte din respectiva cerere în creștere va fi probabil satisfăcută printr-o sporire a suprafețelor de teren destinate agriculturii. Reabilitarea terenurilor care au fost grav degradate și care, în consecință, nu pot altfel să fie utilizate în scopuri agricole reprezintă o modalitate de sporire a suprafețelor de teren disponibile pentru cultivare. Sistemul de durabilitate ar trebui să promoveze utilizarea astfel de terenuri reabilitate, deoarece promovarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă va contribui la creșterea cererii de produse agricole. |
| --- | --- |

(121)

Cererea la nivel mondial de produse agricole este în creștere. O parte din respectiva cerere în creștere va fi probabil satisfăcută printr-o sporire a suprafețelor de teren destinate agriculturii. Reabilitarea terenurilor care au fost grav degradate și care, în consecință, nu pot altfel să fie utilizate în scopuri agricole reprezintă o modalitate de sporire a suprafețelor de teren disponibile pentru cultivare. Sistemul de durabilitate ar trebui să promoveze utilizarea astfel de terenuri reabilitate, deoarece promovarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă va contribui la creșterea cererii de produse agricole.

| (122) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a metodologiei de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a se alinia la cele mai recente dovezi științifice, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei, pentru adaptarea valorilor și a principiilor metodologice necesare pentru a evalua dacă criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră au fost îndeplinite și pentru a stabili dacă rapoartele prezentate de statele membre și de țările terțe conțin date exacte privind emisiile provenite din cultivarea materiilor prime. |
| --- | --- |

(122)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a metodologiei de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a se alinia la cele mai recente dovezi științifice, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei, pentru adaptarea valorilor și a principiilor metodologice necesare pentru a evalua dacă criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră au fost îndeplinite și pentru a stabili dacă rapoartele prezentate de statele membre și de țările terțe conțin date exacte privind emisiile provenite din cultivarea materiilor prime.

| (123) | Rețelele europene de gaze sunt din ce în ce mai integrate. Promovarea producerii și a utilizării biometanului, injectarea acestuia în rețeaua de gaze naturale și schimburile comerciale transfrontaliere impun necesitatea asigurării faptului că energia din surse regenerabile este luată în calcul în mod corespunzător, precum și a evitării stimulentelor duble rezultate din scheme de sprijin existente în diferitele state membre. Sistemul de echilibrare a masei referitor la verificarea durabilității bioenergiei, împreună cu noua bază de date a Uniunii sunt destinate a facilita soluționarea acestor aspecte. |
| --- | --- |

(123)

Rețelele europene de gaze sunt din ce în ce mai integrate. Promovarea producerii și a utilizării biometanului, injectarea acestuia în rețeaua de gaze naturale și schimburile comerciale transfrontaliere impun necesitatea asigurării faptului că energia din surse regenerabile este luată în calcul în mod corespunzător, precum și a evitării stimulentelor duble rezultate din scheme de sprijin existente în diferitele state membre. Sistemul de echilibrare a masei referitor la verificarea durabilității bioenergiei, împreună cu noua bază de date a Uniunii sunt destinate a facilita soluționarea acestor aspecte.

| (124) | Pentru atingerea obiectivelor din prezenta directivă este nevoie ca statele membre și Uniunea să dedice un volum important de resurse financiare cercetării și dezvoltării de noi tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile. În special, Institutul European de Inovare și Tehnologie ar trebui să acorde o prioritate deosebită cercetării și dezvoltării tehnologiilor în domeniul energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(124)

Pentru atingerea obiectivelor din prezenta directivă este nevoie ca statele membre și Uniunea să dedice un volum important de resurse financiare cercetării și dezvoltării de noi tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile. În special, Institutul European de Inovare și Tehnologie ar trebui să acorde o prioritate deosebită cercetării și dezvoltării tehnologiilor în domeniul energiei din surse regenerabile.

| (125) | Punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să reflecte, acolo unde este relevant, Convenția privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu, în special astfel cum este pusă în aplicare prin Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17). |
| --- | --- |

(125)

Punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să reflecte, acolo unde este relevant, Convenția privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu, în special astfel cum este pusă în aplicare prin Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17).

| (126) | În vederea modificării sau a completării elementelor neesențiale ale prezentei directive, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei, în ceea ce privește: stabilirea metodologiei de calculare a cantității de energie din surse regenerabile utilizată pentru răcire și pentru răcirea centralizată și modificarea metodologiei pentru calcularea energiei din pompele de căldură; instituirea URDP și stabilirea condițiilor de finalizare a tranzacțiilor legate de transferurile statistice dintre statele membre prin URDP; stabilirea unor praguri minime adecvate pentru reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe bază de carbon reciclat; adoptarea, și dacă este cazul, modificarea criteriilor pentru certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor și pentru identificarea materiilor prime cu risc crescut de provocare a unei schimbări indirecte a destinației terenurilor, în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon, precum și reducerea treptată a contribuției acestora la îndeplinirea obiectivelor stabilite în prezenta directivă; adaptarea conținutului energetic al combustibililor pentru transporturi în concordanță cu progresul științific și tehnic; stabilirea metodologiei Uniunii de stabilire a normelor care să asigure respectarea de către operatorii economici a cerințelor potrivit cărora energia electrică trebuie luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile atunci când este utilizată în cadrul producerii de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau când este preluată din rețea; stabilirea metodologiei de determinare a ponderii biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi produși din biomasă care sunt prelucrați împreună cu combustibilii fosili într-un proces comun și a metodologiei de evaluare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, precum și de combustibilii pe bază de carbon reciclat, în vederea asigurării faptului că reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră se iau în considerare o singură dată; modificarea prin adăugare, nu prin eliminare, a listelor materiilor prime pentru producerea de biocombustibili avansați și de alte tipuri de biocombustibili și de biogaz; și completarea sau modificarea normelor pentru calcularea impactului din punctul de vedere al gazelor cu efect de seră al biocombustibililor, al biolichidelor și al omologilor lor combustibili fosili. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). În special, pentru a asigura participarea egală la elaborarea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(126)

În vederea modificării sau a completării elementelor neesențiale ale prezentei directive, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei, în ceea ce privește: stabilirea metodologiei de calculare a cantității de energie din surse regenerabile utilizată pentru răcire și pentru răcirea centralizată și modificarea metodologiei pentru calcularea energiei din pompele de căldură; instituirea URDP și stabilirea condițiilor de finalizare a tranzacțiilor legate de transferurile statistice dintre statele membre prin URDP; stabilirea unor praguri minime adecvate pentru reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe bază de carbon reciclat; adoptarea, și dacă este cazul, modificarea criteriilor pentru certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor și pentru identificarea materiilor prime cu risc crescut de provocare a unei schimbări indirecte a destinației terenurilor, în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon, precum și reducerea treptată a contribuției acestora la îndeplinirea obiectivelor stabilite în prezenta directivă; adaptarea conținutului energetic al combustibililor pentru transporturi în concordanță cu progresul științific și tehnic; stabilirea metodologiei Uniunii de stabilire a normelor care să asigure respectarea de către operatorii economici a cerințelor potrivit cărora energia electrică trebuie luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile atunci când este utilizată în cadrul producerii de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau când este preluată din rețea; stabilirea metodologiei de determinare a ponderii biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi produși din biomasă care sunt prelucrați împreună cu combustibilii fosili într-un proces comun și a metodologiei de evaluare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, precum și de combustibilii pe bază de carbon reciclat, în vederea asigurării faptului că reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră se iau în considerare o singură dată; modificarea prin adăugare, nu prin eliminare, a listelor materiilor prime pentru producerea de biocombustibili avansați și de alte tipuri de biocombustibili și de biogaz; și completarea sau modificarea normelor pentru calcularea impactului din punctul de vedere al gazelor cu efect de seră al biocombustibililor, al biolichidelor și al omologilor lor combustibili fosili. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). În special, pentru a asigura participarea egală la elaborarea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (127) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (19). |
| --- | --- |

(127)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (19).

| (128) | Întrucât obiectivele prezentei directive, respectiv atingerea unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie din Uniune până în anul 2030, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(128)

Întrucât obiectivele prezentei directive, respectiv atingerea unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie din Uniune până în anul 2030, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (129) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (20), statele membre s-au angajat ca, în cazurile justificate, la notificarea măsurilor de transpunere să transmită, de asemenea, unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente. |
| --- | --- |

(129)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (20), statele membre s-au angajat ca, în cazurile justificate, la notificarea măsurilor de transpunere să transmită, de asemenea, unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente.

| (130) | Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui limitată la dispozițiile care reprezintă o modificare de substanță față de Directiva 2009/28/CE. Transpunerea dispozițiilor care nu au făcut obiectul unor modificări se efectuează în temeiul directivei respective. |
| --- | --- |

(130)

Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui limitată la dispozițiile care reprezintă o modificare de substanță față de Directiva 2009/28/CE. Transpunerea dispozițiilor care nu au făcut obiectul unor modificări se efectuează în temeiul directivei respective.

| (131) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenul de transpunere în dreptul intern a Directivei 2013/18/UE a Consiliului (21) și a Directivei (UE) 2015/1513, |
| --- | --- |

(131)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenul de transpunere în dreptul intern a Directivei 2013/18/UE a Consiliului (21) și a Directivei (UE) 2015/1513,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiect

Prezenta directivă stabilește un cadru comun pentru promovarea energiei din surse regenerabile. Ea stabilește un obiectiv al Uniunii obligatoriu privind ponderea globală a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii în 2030. De asemenea, directiva stabilește norme referitoare la sprijinul financiar pentru energia electrică din surse regenerabile, la autoconsumul acestui tip de energie electrică și la utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și în cel al transporturilor, la cooperarea regională între statele membre, precum și între statele membre și țări terțe, la garanțiile de origine, la procedurile administrative și la informare și formare. De asemenea, prezenta directivă stabilește criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive se aplică definițiile relevante din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22).

22

De asemenea, se aplică definițiile următoare:

| 1. | „energie din surse regenerabile” sau „energie regenerabilă” înseamnă energie din surse regenerabile nefosile, respectiv energie eoliană, solară (solară termică și solară fotovoltaică) și geotermală, energie ambientală, energia mareelor, a valurilor și alte tipuri de energie a oceanelor, energie hidroelectrică, biomasă, gaz de depozit, gaz provenit din instalațiile de epurare a apelor uzate și biogaz; |
| --- | --- |

1.

„energie din surse regenerabile” sau „energie regenerabilă” înseamnă energie din surse regenerabile nefosile, respectiv energie eoliană, solară (solară termică și solară fotovoltaică) și geotermală, energie ambientală, energia mareelor, a valurilor și alte tipuri de energie a oceanelor, energie hidroelectrică, biomasă, gaz de depozit, gaz provenit din instalațiile de epurare a apelor uzate și biogaz;

| 2. | „energie ambientală” înseamnă energie termică prezentă în mod natural și energie acumulată în mediu în zone determinate, care poate fi stocată în aerul înconjurător, cu excepția aerului evacuat, sau în apele de suprafață ori reziduale; |
| --- | --- |

2.

„energie ambientală” înseamnă energie termică prezentă în mod natural și energie acumulată în mediu în zone determinate, care poate fi stocată în aerul înconjurător, cu excepția aerului evacuat, sau în apele de suprafață ori reziduale;

| 3. | „energie geotermală” înseamnă energia stocată sub formă de căldură sub stratul solid al suprafeței terestre; |
| --- | --- |

3.

„energie geotermală” înseamnă energia stocată sub formă de căldură sub stratul solid al suprafeței terestre;

| 4. | „consum final brut de energie” înseamnă produsele energetice furnizate în scopuri energetice industriei, transporturilor, gospodăriilor, serviciilor, inclusiv serviciilor publice, agriculturii, silviculturii și pescuitului, consumul de energie electrică și termică din sectorul de producere a energiei electrice și termice și a combustibililor utilizați în transporturi, precum și pierderile de energie electrică și termică din distribuție și transport; |
| --- | --- |

4.

„consum final brut de energie” înseamnă produsele energetice furnizate în scopuri energetice industriei, transporturilor, gospodăriilor, serviciilor, inclusiv serviciilor publice, agriculturii, silviculturii și pescuitului, consumul de energie electrică și termică din sectorul de producere a energiei electrice și termice și a combustibililor utilizați în transporturi, precum și pierderile de energie electrică și termică din distribuție și transport;

| 5. | „schemă de sprijin” înseamnă orice instrument, schemă sau mecanism aplicat de un stat membru sau de un grup de state membre, care promovează utilizarea energiei din surse regenerabile prin reducerea costurilor acestei energii, prin creșterea prețului la care poate fi vândută sau prin mărirea, prin intermediul unor obligații referitoare la energia din surse regenerabile sau în alt mod, a volumului achiziționat de acest tip de energie, inclusiv, dar fără a se limita la: ajutoare pentru investiții, scutiri sau reduceri de impozite, rambursări de impozite, scheme de sprijin privind obligații referitoare la energia din surse regenerabile, inclusiv cele care utilizează certificate verzi, și scheme de sprijinire directă a prețurilor, inclusiv tarife fixe și prime variabile sau fixe; |
| --- | --- |

5.

„schemă de sprijin” înseamnă orice instrument, schemă sau mecanism aplicat de un stat membru sau de un grup de state membre, care promovează utilizarea energiei din surse regenerabile prin reducerea costurilor acestei energii, prin creșterea prețului la care poate fi vândută sau prin mărirea, prin intermediul unor obligații referitoare la energia din surse regenerabile sau în alt mod, a volumului achiziționat de acest tip de energie, inclusiv, dar fără a se limita la: ajutoare pentru investiții, scutiri sau reduceri de impozite, rambursări de impozite, scheme de sprijin privind obligații referitoare la energia din surse regenerabile, inclusiv cele care utilizează certificate verzi, și scheme de sprijinire directă a prețurilor, inclusiv tarife fixe și prime variabile sau fixe;

| 6. | „obligație referitoare la energia din surse regenerabile” înseamnă o schemă de sprijin care impune producătorilor de energie să includă în producția lor o anumită proporție de energie din surse regenerabile, care impune furnizorilor de energie să includă în furnizarea de energie o anumită proporție de energie din surse regenerabile sau care impune consumatorilor de energie să includă în consumul lor o anumită proporție de energie din surse regenerabile, inclusiv scheme în cadrul cărora astfel de cerințe pot fi îndeplinite prin utilizarea certificatelor verzi; |
| --- | --- |

6.

„obligație referitoare la energia din surse regenerabile” înseamnă o schemă de sprijin care impune producătorilor de energie să includă în producția lor o anumită proporție de energie din surse regenerabile, care impune furnizorilor de energie să includă în furnizarea de energie o anumită proporție de energie din surse regenerabile sau care impune consumatorilor de energie să includă în consumul lor o anumită proporție de energie din surse regenerabile, inclusiv scheme în cadrul cărora astfel de cerințe pot fi îndeplinite prin utilizarea certificatelor verzi;

| 7. | „instrumente financiare” înseamnă un instrument financiar astfel cum este definit la articolul 2 punctul 29 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (23); |
| --- | --- |

7.

„instrumente financiare” înseamnă un instrument financiar astfel cum este definit la articolul 2 punctul 29 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (23);

23

| 8. | „IMM” înseamnă o microîntreprindere ori o întreprindere mică sau mijlocie, în sensul definiției de la articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (24); |
| --- | --- |

8.

„IMM” înseamnă o microîntreprindere ori o întreprindere mică sau mijlocie, în sensul definiției de la articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (24);

24

| 9. | „căldură și răcoare reziduală” înseamnă căldura sau răcoarea generată în mod inevitabil ca produs secundar în instalații industriale sau de producere a energiei electrice, ori în sectorul terțiar, și care, în lipsa accesului la un sistem de încălzire sau de răcire centralizată, s-ar disipa în aer sau în apă fără a fi utilizată, atunci când un proces de cogenerare a fost sau va fi utilizat sau atunci când nu se poate recurge la cogenerare; |
| --- | --- |

9.

„căldură și răcoare reziduală” înseamnă căldura sau răcoarea generată în mod inevitabil ca produs secundar în instalații industriale sau de producere a energiei electrice, ori în sectorul terțiar, și care, în lipsa accesului la un sistem de încălzire sau de răcire centralizată, s-ar disipa în aer sau în apă fără a fi utilizată, atunci când un proces de cogenerare a fost sau va fi utilizat sau atunci când nu se poate recurge la cogenerare;

| 10. | „retehnologizare” înseamnă reînnoirea centralelor electrice care produc energie din surse regenerabile, inclusiv înlocuirea integrală sau parțială a instalațiilor sau a echipamentelor și sistemelor de operare, în scopul de a înlocui puterea sau de a spori eficiența sau puterea instalației; |
| --- | --- |

10.

„retehnologizare” înseamnă reînnoirea centralelor electrice care produc energie din surse regenerabile, inclusiv înlocuirea integrală sau parțială a instalațiilor sau a echipamentelor și sistemelor de operare, în scopul de a înlocui puterea sau de a spori eficiența sau puterea instalației;

| 11. | „operator de distribuție” înseamnă un operator conform definiției de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/72/CE și de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (25); |
| --- | --- |

11.

„operator de distribuție” înseamnă un operator conform definiției de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/72/CE și de la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (25);

25

| 12. | „garanție de origine” înseamnă un document electronic care are rolul unic de a furniza unui client final dovada că o pondere sau o cantitate de energie dată a fost produsă din surse regenerabile; |
| --- | --- |

12.

„garanție de origine” înseamnă un document electronic care are rolul unic de a furniza unui client final dovada că o pondere sau o cantitate de energie dată a fost produsă din surse regenerabile;

| 13. | „mix energetic rezidual” înseamnă mixul energetic anual total al unui stat membru, exceptând ponderea acoperită de garanțiile de origine anulate; |
| --- | --- |

13.

„mix energetic rezidual” înseamnă mixul energetic anual total al unui stat membru, exceptând ponderea acoperită de garanțiile de origine anulate;

| 14. | „autoconsumator de energie din surse regenerabile” înseamnă un client final care își desfășoară activitățile în spațiul propriu situat într-o zonă determinată sau, dacă statul membru permite acest lucru, în alte spații, care produce energie electrică din surse regenerabile pentru propriul consum și care poate stoca sau vinde energie electrică din surse regenerabile autoprodusă, cu condiția ca, în cazul unui autoconsumator necasnic de energie din surse regenerabile, aceste activități să nu constituie activitatea sa comercială sau profesională primară; |
| --- | --- |

14.

„autoconsumator de energie din surse regenerabile” înseamnă un client final care își desfășoară activitățile în spațiul propriu situat într-o zonă determinată sau, dacă statul membru permite acest lucru, în alte spații, care produce energie electrică din surse regenerabile pentru propriul consum și care poate stoca sau vinde energie electrică din surse regenerabile autoprodusă, cu condiția ca, în cazul unui autoconsumator necasnic de energie din surse regenerabile, aceste activități să nu constituie activitatea sa comercială sau profesională primară;

| 15. | „autoconsumatori de energie din surse regenerabile care acționează în mod colectiv” înseamnă un grup de cel puțin doi autoconsumatori de energie din surse regenerabile în conformitate cu punctul 14, care acționează în mod colectiv și care locuiesc în aceeași clădire sau în același bloc de apartamente; |
| --- | --- |

15.

„autoconsumatori de energie din surse regenerabile care acționează în mod colectiv” înseamnă un grup de cel puțin doi autoconsumatori de energie din surse regenerabile în conformitate cu punctul 14, care acționează în mod colectiv și care locuiesc în aceeași clădire sau în același bloc de apartamente;

| 16. | „comunitate de energie din surse regenerabile” înseamnă o entitate juridică:






  (a) | care, în conformitate cu dreptul intern aplicabil, are la bază o participare deschisă și voluntară, este autonomă și este controlată efectiv de acționari sau membri situați în apropierea proiectelor privind sursele regenerabile de energie deținute și dezvoltate de respectiva entitate juridică; |
| --- | --- | --- |

16.

„comunitate de energie din surse regenerabile” înseamnă o entitate juridică:

(a)

care, în conformitate cu dreptul intern aplicabil, are la bază o participare deschisă și voluntară, este autonomă și este controlată efectiv de acționari sau membri situați în apropierea proiectelor privind sursele regenerabile de energie deținute și dezvoltate de respectiva entitate juridică;

| (b) | ai cărei acționari sau membri sunt persoane fizice, IMM-uri sau autorități locale, inclusiv municipalități; |
| --- | --- |

(b)

ai cărei acționari sau membri sunt persoane fizice, IMM-uri sau autorități locale, inclusiv municipalități;

| (c) | al cărei obiectiv principal este să ofere avantaje comunitare economice, sociale sau de mediu acționarilor ori membrilor săi sau zonelor locale în care își desfășoară activitatea, mai degrabă decât profituri financiare; |
| --- | --- |

(c)

al cărei obiectiv principal este să ofere avantaje comunitare economice, sociale sau de mediu acționarilor ori membrilor săi sau zonelor locale în care își desfășoară activitatea, mai degrabă decât profituri financiare;

| 17. | „contract de achiziție de energie electrică din surse regenerabile” înseamnă un contract prin care o persoană fizică sau juridică convine să achiziționeze energie electrică din surse regenerabile direct de la un producător de energie electrică; |
| --- | --- |

17.

„contract de achiziție de energie electrică din surse regenerabile” înseamnă un contract prin care o persoană fizică sau juridică convine să achiziționeze energie electrică din surse regenerabile direct de la un producător de energie electrică;

| 18. | „tranzacție inter pares” cu energie din surse regenerabile înseamnă vânzarea de energie din surse regenerabile între participanții la piață, pe baza unui contract cu condiții prestabilite care reglementează executarea și decontarea automate ale tranzacției fie direct, între participanții la piață, fie indirect, prin intermediul unui participant la piață terț autorizat, cum ar fi un intermediar. Dreptul de a încheia tranzacții inter pares nu aduce atingere drepturilor și obligațiilor părților implicate în calitate de clienți finali, producători, furnizori sau intermediari; |
| --- | --- |

18.

„tranzacție inter pares” cu energie din surse regenerabile înseamnă vânzarea de energie din surse regenerabile între participanții la piață, pe baza unui contract cu condiții prestabilite care reglementează executarea și decontarea automate ale tranzacției fie direct, între participanții la piață, fie indirect, prin intermediul unui participant la piață terț autorizat, cum ar fi un intermediar. Dreptul de a încheia tranzacții inter pares nu aduce atingere drepturilor și obligațiilor părților implicate în calitate de clienți finali, producători, furnizori sau intermediari;

inter pares

inter pares

| 19. | „încălzire centralizată” sau „răcire centralizată” înseamnă distribuția de energie termică sub formă de abur, apă fierbinte sau lichide răcite, de la surse centralizate sau descentralizate de producție, printr-o rețea, către mai multe clădiri sau amplasamente, în scopul utilizării pentru încălzirea sau răcirea spațiilor sau în procese de încălzire sau de răcire; |
| --- | --- |

19.

„încălzire centralizată” sau „răcire centralizată” înseamnă distribuția de energie termică sub formă de abur, apă fierbinte sau lichide răcite, de la surse centralizate sau descentralizate de producție, printr-o rețea, către mai multe clădiri sau amplasamente, în scopul utilizării pentru încălzirea sau răcirea spațiilor sau în procese de încălzire sau de răcire;

| 20. | „sistem eficient de încălzire și răcire centralizată” înseamnă sistem eficient de încălzire și răcire centralizată în sensul definiției de la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

20.

„sistem eficient de încălzire și răcire centralizată” înseamnă sistem eficient de încălzire și răcire centralizată în sensul definiției de la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE;

| 21. | „cogenerare de înaltă eficiență” înseamnă cogenerare de înaltă eficiență în sensul definiției de la articolul 2 punctul 34 din Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- |

21.

„cogenerare de înaltă eficiență” înseamnă cogenerare de înaltă eficiență în sensul definiției de la articolul 2 punctul 34 din Directiva 2012/27/UE;

| 22. | „certificat de performanță energetică” înseamnă certificat de performanță energetică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 12 din Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- |

22.

„certificat de performanță energetică” înseamnă certificat de performanță energetică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 12 din Directiva 2010/31/UE;

| 23. | „deșeuri” înseamnă deșeuri în sensul definiției de la articolul 3 punctul (1) din Directiva 2008/98/CE, excluzând substanțele care au fost modificate sau contaminate intenționat pentru a corespunde acestei definiții; |
| --- | --- |

23.

„deșeuri” înseamnă deșeuri în sensul definiției de la articolul 3 punctul (1) din Directiva 2008/98/CE, excluzând substanțele care au fost modificate sau contaminate intenționat pentru a corespunde acestei definiții;

| 24. | „biomasă” înseamnă fracțiunea biodegradabilă a produselor, deșeurilor și reziduurilor de origine biologică din agricultură, inclusiv substanțe vegetale și animale, din silvicultură și din industriile conexe, inclusiv pescuitul și acvacultura, precum și fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor, inclusiv deșeuri industriale și municipale de origine biologică; |
| --- | --- |

24.

„biomasă” înseamnă fracțiunea biodegradabilă a produselor, deșeurilor și reziduurilor de origine biologică din agricultură, inclusiv substanțe vegetale și animale, din silvicultură și din industriile conexe, inclusiv pescuitul și acvacultura, precum și fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor, inclusiv deșeuri industriale și municipale de origine biologică;

| 25. | „biomasă agricolă” înseamnă biomasă obținută din agricultură; |
| --- | --- |

25.

„biomasă agricolă” înseamnă biomasă obținută din agricultură;

| 26. | „biomasă forestieră” înseamnă biomasă obținută din silvicultură; |
| --- | --- |

26.

„biomasă forestieră” înseamnă biomasă obținută din silvicultură;

| 27. | „combustibili din biomasă” înseamnă combustibili gazoși și solizi produși din biomasă; |
| --- | --- |

27.

„combustibili din biomasă” înseamnă combustibili gazoși și solizi produși din biomasă;

| 28. | „biogaz” înseamnă combustibili gazoși produși din biomasă; |
| --- | --- |

28.

„biogaz” înseamnă combustibili gazoși produși din biomasă;

| 29. | „bio-deșeuri” înseamnă bio-deșeuri în sensul definiției de la articolul 3 punctul 4 din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

29.

„bio-deșeuri” înseamnă bio-deșeuri în sensul definiției de la articolul 3 punctul 4 din Directiva 2008/98/CE;

| 30. | „zonă de aprovizionare” înseamnă zona geografică determinată din care provin materiile prime de biomasă forestieră, din care sunt disponibile informații fiabile și independente și în care condițiile sunt suficient de omogene pentru a se realiza o evaluare a riscului în materie de durabilitate și de legalitate aferent biomasei forestiere; |
| --- | --- |

30.

„zonă de aprovizionare” înseamnă zona geografică determinată din care provin materiile prime de biomasă forestieră, din care sunt disponibile informații fiabile și independente și în care condițiile sunt suficient de omogene pentru a se realiza o evaluare a riscului în materie de durabilitate și de legalitate aferent biomasei forestiere;

| 31. | „regenerare forestieră” înseamnă restabilirea unui arboret prin mijloace naturale sau artificiale în urma îndepărtării arboretului anterior prin tăiere sau din cauze naturale, inclusiv incendiu sau furtună; |
| --- | --- |

31.

„regenerare forestieră” înseamnă restabilirea unui arboret prin mijloace naturale sau artificiale în urma îndepărtării arboretului anterior prin tăiere sau din cauze naturale, inclusiv incendiu sau furtună;

| 32. | „biolichide” înseamnă combustibil lichid produs din biomasă, utilizat în alte scopuri energetice decât pentru transport, inclusiv pentru energie electrică și pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

32.

„biolichide” înseamnă combustibil lichid produs din biomasă, utilizat în alte scopuri energetice decât pentru transport, inclusiv pentru energie electrică și pentru încălzire și răcire;

| 33. | „biocombustibili” înseamnă combustibil lichid pentru transporturi, produs din biomasă; |
| --- | --- |

33.

„biocombustibili” înseamnă combustibil lichid pentru transporturi, produs din biomasă;

| 34. | „biocombustibili avansați” înseamnă biocombustibili care sunt produși din materiile prime enumerate în anexa IX partea A; |
| --- | --- |

34.

„biocombustibili avansați” înseamnă biocombustibili care sunt produși din materiile prime enumerate în anexa IX partea A;

| 35. | „combustibili pe bază de carbon reciclat” înseamnă combustibili lichizi și gazoși care sunt produși din fluxuri de deșeuri lichide sau solide de origine neregenerabilă care nu pot face obiectul unor operațiuni de valorificare materială în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, sau din gazul de proces și gazul de evacuare reziduale de origine neregenerabilă produse ca o consecință inevitabilă și neintenționată a proceselor de producție din instalațiile industriale; |
| --- | --- |

35.

„combustibili pe bază de carbon reciclat” înseamnă combustibili lichizi și gazoși care sunt produși din fluxuri de deșeuri lichide sau solide de origine neregenerabilă care nu pot face obiectul unor operațiuni de valorificare materială în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, sau din gazul de proces și gazul de evacuare reziduale de origine neregenerabilă produse ca o consecință inevitabilă și neintenționată a proceselor de producție din instalațiile industriale;

| 36. | „combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi” înseamnă combustibili lichizi sau gazoși utilizați în sectorul transporturilor, alții decât biocombustibilii și biogazul, al căror conținut energetic provine din surse regenerabile, altele decât biomasa; |
| --- | --- |

36.

„combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi” înseamnă combustibili lichizi sau gazoși utilizați în sectorul transporturilor, alții decât biocombustibilii și biogazul, al căror conținut energetic provine din surse regenerabile, altele decât biomasa;

| 37. | „biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor” înseamnă biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă ale căror materii prime au fost produse în cadrul unor sisteme care evită efectele de dislocare ale biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, datorită unor practici agricole îmbunătățite, precum și datorită cultivării unor culturi în zone care nu se utilizau anterior în acest scop, și care au fost produse în conformitate cu criteriile de durabilitate pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă stabilite la articolul 29; |
| --- | --- |

37.

„biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor” înseamnă biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă ale căror materii prime au fost produse în cadrul unor sisteme care evită efectele de dislocare ale biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, datorită unor practici agricole îmbunătățite, precum și datorită cultivării unor culturi în zone care nu se utilizau anterior în acest scop, și care au fost produse în conformitate cu criteriile de durabilitate pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă stabilite la articolul 29;

| 38. | „furnizor de combustibil” înseamnă o entitate care furnizează combustibil pe piață și care este responsabilă pentru trecerea combustibilului printr-un punct de control al produselor supuse accizelor sau, în cazul energiei electrice sau dacă nu trebuie plătite accize ori dacă este justificat în mod corespunzător, orice altă entitate relevantă desemnată de un stat membru; |
| --- | --- |

38.

„furnizor de combustibil” înseamnă o entitate care furnizează combustibil pe piață și care este responsabilă pentru trecerea combustibilului printr-un punct de control al produselor supuse accizelor sau, în cazul energiei electrice sau dacă nu trebuie plătite accize ori dacă este justificat în mod corespunzător, orice altă entitate relevantă desemnată de un stat membru;

| 39. | „culturi bogate în amidon” înseamnă culturi care cuprind mai ales cereale, indiferent dacă se utilizează semințele separat sau întreaga plantă, ca în cazul porumbului verde; tuberculi și rădăcinoase, precum, cartofi, topinambur, batate, cassava și igname; precum și culturi de bulbo-tuberculi, precum taro și taro polinezian; |
| --- | --- |

39.

„culturi bogate în amidon” înseamnă culturi care cuprind mai ales cereale, indiferent dacă se utilizează semințele separat sau întreaga plantă, ca în cazul porumbului verde; tuberculi și rădăcinoase, precum, cartofi, topinambur, batate, cassava și igname; precum și culturi de bulbo-tuberculi, precum taro și taro polinezian;

| 40. | „culturi alimentare și furajere” înseamnă culturi de plante bogate în amidon, de plante zaharoase sau de plante oleaginoase produse pe terenuri agricole drept cultură principală, cu excepția reziduurilor, a deșeurilor sau a materialelor ligno-celulozice și a culturilor intermediare, precum culturile intercalate și culturile de protecție, cu condiția ca utilizarea unor astfel de culturi intermediare să nu genereze o creștere a cererii de terenuri suplimentare; |
| --- | --- |

40.

„culturi alimentare și furajere” înseamnă culturi de plante bogate în amidon, de plante zaharoase sau de plante oleaginoase produse pe terenuri agricole drept cultură principală, cu excepția reziduurilor, a deșeurilor sau a materialelor ligno-celulozice și a culturilor intermediare, precum culturile intercalate și culturile de protecție, cu condiția ca utilizarea unor astfel de culturi intermediare să nu genereze o creștere a cererii de terenuri suplimentare;

| 41. | „materiale ligno-celulozice” înseamnă materiale compuse din lignină, celuloză și hemiceluloză, precum biomasa obținută din păduri, culturile lemnoase energetice și reziduurile și deșeurile industriilor forestiere; |
| --- | --- |

41.

„materiale ligno-celulozice” înseamnă materiale compuse din lignină, celuloză și hemiceluloză, precum biomasa obținută din păduri, culturile lemnoase energetice și reziduurile și deșeurile industriilor forestiere;

| 42. | „materiale celulozice de origine nealimentară” înseamnă materii prime compuse mai ales din celuloză și hemiceluloză, care au un conținut de lignină mai scăzut decât materialele ligno-celulozice, inclusiv reziduurile de culturi alimentare și furajere, precum paiele, tulpinile de porumb, pleava și cojile; culturile ierboase energetice cu conținut scăzut de amidon, precum raigras, panicum virgatum, miscanthus, trestia de zahăr gigant; culturile de protecție anterioare și ulterioare culturilor principale; culturile alternative; reziduurile industriale, inclusiv cele provenite din culturi alimentare și furajere după ce s-au extras uleiuri vegetale, zaharuri, amidonuri și proteine; și materiale provenite din biodeșeuri; culturile alternative și de protecție trebuie înțelese ca fiind pășuni temporare, însămânțate pentru perioade de scurtă durată și pe care crește un amestec de ierburi și leguminoase cu conținut scăzut de amidon, în scopul obținerii de furaje pentru animale și al îmbunătățirii fertilității solului, astfel încât să crească productivitatea principalelor culturi arabile; |
| --- | --- |

42.

„materiale celulozice de origine nealimentară” înseamnă materii prime compuse mai ales din celuloză și hemiceluloză, care au un conținut de lignină mai scăzut decât materialele ligno-celulozice, inclusiv reziduurile de culturi alimentare și furajere, precum paiele, tulpinile de porumb, pleava și cojile; culturile ierboase energetice cu conținut scăzut de amidon, precum raigras, panicum virgatum, miscanthus, trestia de zahăr gigant; culturile de protecție anterioare și ulterioare culturilor principale; culturile alternative; reziduurile industriale, inclusiv cele provenite din culturi alimentare și furajere după ce s-au extras uleiuri vegetale, zaharuri, amidonuri și proteine; și materiale provenite din biodeșeuri; culturile alternative și de protecție trebuie înțelese ca fiind pășuni temporare, însămânțate pentru perioade de scurtă durată și pe care crește un amestec de ierburi și leguminoase cu conținut scăzut de amidon, în scopul obținerii de furaje pentru animale și al îmbunătățirii fertilității solului, astfel încât să crească productivitatea principalelor culturi arabile;

panicum virgatum

miscanthus

| 43. | „reziduu” înseamnă o substanță care nu reprezintă produsul sau produsele finite vizat(e) în mod direct de un proces de producție; acesta nu constituie un obiectiv principal al procesului de producție și procesul nu a fost modificat în mod intenționat pentru a-l produce; |
| --- | --- |

43.

„reziduu” înseamnă o substanță care nu reprezintă produsul sau produsele finite vizat(e) în mod direct de un proces de producție; acesta nu constituie un obiectiv principal al procesului de producție și procesul nu a fost modificat în mod intenționat pentru a-l produce;

| 44. | „reziduuri agricole, din acvacultură, pescuit și silvicultură” înseamnă reziduuri care sunt generate în mod direct din agricultură, din acvacultură, din pescuit și din silvicultură, fără ca această categorie de reziduuri să includă reziduurile din prelucrare sau din industriile conexe; |
| --- | --- |

44.

„reziduuri agricole, din acvacultură, pescuit și silvicultură” înseamnă reziduuri care sunt generate în mod direct din agricultură, din acvacultură, din pescuit și din silvicultură, fără ca această categorie de reziduuri să includă reziduurile din prelucrare sau din industriile conexe;

| 45. | „valoarea efectivă” înseamnă reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră pentru unele sau pentru toate etapele unui proces specific de producție a biocombustibililor, a biolichidelor sau a combustibililor din biomasă, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa V partea C sau în anexa VI partea B; |
| --- | --- |

45.

„valoarea efectivă” înseamnă reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră pentru unele sau pentru toate etapele unui proces specific de producție a biocombustibililor, a biolichidelor sau a combustibililor din biomasă, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa V partea C sau în anexa VI partea B;

| 46. | „valoare tipică” înseamnă o estimare a emisiilor și a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră pentru o anumită filieră de producție a biocombustibililor, a biolichidelor sau a combustibililor din biomasă, care este reprezentativă pentru consumul Uniunii; |
| --- | --- |

46.

„valoare tipică” înseamnă o estimare a emisiilor și a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră pentru o anumită filieră de producție a biocombustibililor, a biolichidelor sau a combustibililor din biomasă, care este reprezentativă pentru consumul Uniunii;

| 47. | „valoare implicită” înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective. |
| --- | --- |

47.

„valoare implicită” înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective.

Articolul 3

Obiectivul general obligatoriu al Uniunii pentru 2030

(1)   Statele membre asigură în mod colectiv faptul că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al Uniunii în 2030 este de cel puțin 32 %. Comisia analizează acest obiectiv, urmând să înainteze, până în 2023, o propunere legislativă vizând majorarea acestuia dacă se constată reduceri suplimentare substanțiale ale costurilor de producție a energiei din surse regenerabile sau dacă majorarea este necesară pentru îndeplinirea angajamentelor internaționale ale Uniunii în materie de decarbonizare ori dacă o reducere semnificativă a consumului de energie în Uniune justifică o astfel de majorare.

(2)   Statele membre stabilesc contribuții la nivel național pentru îndeplinirea în mod colectiv a obiectivului general obligatoriu al Uniunii stabilit la alineatul (1) din prezentul articol în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolele 3-5 și cu articolele 9-14 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Atunci când elaborează proiectele planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, statele membre pot lua în considerare formula menționată în anexa II la regulamentul respectiv.

Dacă, pe baza evaluării proiectelor de planuri naționale integrate privind energia și clima, prezentate în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia concluzionează că contribuțiile naționale ale statelor membre nu sunt suficiente pentru îndeplinirea colectivă a obiectivului general obligatoriu al Uniunii, aceasta aplică procedura stabilită la articolul 9 și la articolul 31 din regulamentul respectiv.

(3)   Statele membre se asigură că politicile lor naționale, inclusiv obligațiile care derivă din articolele 25-28 din prezenta directive, și schemele lor de sprijin sunt concepute ținându-se seama în mod corespunzător de ierarhia deșeurilor, astfel cum este prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, astfel încât să se încerce evitarea distorsiunilor nedorite pe piețele materiilor prime. Statele membre nu acordă sprijin energiei din surse regenerabile produse prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată stabilite în directiva respectivă.

(4)   Începând de la 1 ianuarie 2021, ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al fiecărui stat membru nu coboară sub ponderea de referință prezentată în a treia coloană a tabelului din partea A a anexei I la prezenta directivă. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura respectarea ponderii de referință respective. Dacă statul membru nu își menține la nivelul de referință ponderea de energie din surse regenerabile măsurată pe orice perioadă de un an, se aplică primul și al doilea paragraf de la articolul 32 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

(5)   Comisia sprijină ambițiile mari ale statelor membre printr-un cadru favorabil care prevede o utilizare sporită a fondurilor Uniunii, inclusiv a fondurilor suplimentare pentru facilitarea unei tranziții echitabile a regiunilor care generează emisii ridicate de carbon către o pondere tot mai mare a energiei din surse regenerabile, mai ales a instrumentelor financiare, în special cu următoarele scopuri:

| (a) | reducerea costului de capital pentru proiectele privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

reducerea costului de capital pentru proiectele privind energia din surse regenerabile;

| (b) | dezvoltarea de proiecte și programe vizând integrarea surselor regenerabile în sistemul energetic, sporirea flexibilității acestui sistem, menținerea stabilității rețelelor și gestionarea congestionărilor acestora; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea de proiecte și programe vizând integrarea surselor regenerabile în sistemul energetic, sporirea flexibilității acestui sistem, menținerea stabilității rețelelor și gestionarea congestionărilor acestora;

| (c) | dezvoltarea infrastructurii rețelei energetice de transport și de distribuție, a rețelelor inteligente, a instalațiilor de stocare și a interconexiunilor, cu obiectivul atingerii unui obiectiv de interconectare a rețelelor electrice de 15 % până în 2030, pentru a crește gradul de fezabilitate tehnică și accesibilitate economică a energiei din surse regenerabile din sistemul energetic; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea infrastructurii rețelei energetice de transport și de distribuție, a rețelelor inteligente, a instalațiilor de stocare și a interconexiunilor, cu obiectivul atingerii unui obiectiv de interconectare a rețelelor electrice de 15 % până în 2030, pentru a crește gradul de fezabilitate tehnică și accesibilitate economică a energiei din surse regenerabile din sistemul energetic;

| (d) | consolidarea cooperării regionale între statele membre și între statele membre și țările terțe, prin proiecte comune, scheme de sprijin comune și prin deschiderea unor scheme de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile către producătorii care se află în alte state membre. |
| --- | --- |

(d)

consolidarea cooperării regionale între statele membre și între statele membre și țările terțe, prin proiecte comune, scheme de sprijin comune și prin deschiderea unor scheme de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile către producătorii care se află în alte state membre.

(6)   Comisia stabilește o platformă de facilitare pentru a sprijini statele membre care utilizează mecanisme de cooperare pentru a contribui la obiectivul general obligatoriu al Uniunii prevăzut la alineatul (1).

Articolul 4

Schemele de sprijin pentru energia din surse regenerabile

(1)   Pentru a atinge sau a depăși obiectivul Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1), precum și contribuția fiecărui stat membru la acest obiectiv stabilită la nivel național legată de utilizarea energiei din surse regenerabile, statele membre pot aplica scheme de sprijin.

(2)   Schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile oferă stimulente pentru integrarea energiei electrice din surse regenerabile pe piața energiei electrice într-un mod bazat pe piață și receptiv la semnalele pieței, evitând în același timp denaturarea inutilă a piețelor energiei electrice și luând totodată în considerare posibilele costuri de integrare în sistem și stabilitatea rețelelor.

(3)   Schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile sunt concepute astfel încât să sporească la maximum integrarea energiei electrice din surse regenerabile pe piața energiei electrice și să asigure faptul că producătorii de energie din surse regenerabile răspund la semnalele de preț ale pieței și își maximizează veniturile de pe piață.

În acest scop, în ceea ce privește schemele de sprijinire directă a prețurilor, se acordă sprijin sub forma unei prime de piață, care ar putea fi, printre altele, variabilă sau fixă.

Statele membre pot excepta instalațiile de mici dimensiuni și proiectele demonstrative de la aplicarea prezentului alineat, fără a se aduce atingere dreptului aplicabil al Uniunii privind piața internă a energiei electrice.

(4)   Statele membre se asigură că sprijinul pentru energia electrică din surse regenerabile se acordă într-un mod deschis, transparent, competitiv, nediscriminatoriu și rentabil.

Statele membre pot excepta instalațiile de mici dimensiuni și proiectele demonstrative de la procedurile de licitație.

De asemenea, statele membre pot lua în considerare stabilirea unor mecanisme care să asigure diversificarea regională a utilizării energiei electrice din surse regenerabile, în special pentru a asigura integrarea sistemelor într-un mod rentabil.

(5)   Statele membre pot limita procedurile de licitație la anumite tehnologii, atunci când deschiderea schemelor de sprijin tuturor producătorilor de energie electrică din surse regenerabile ar conduce la un rezultat nesatisfăcător, având în vedere:

| (a) | potențialul pe termen lung al unei anumite tehnologii; |
| --- | --- |

(a)

potențialul pe termen lung al unei anumite tehnologii;

| (b) | necesitatea de a se asigura diversificarea; |
| --- | --- |

(b)

necesitatea de a se asigura diversificarea;

| (c) | costurile de integrare în rețea; |
| --- | --- |

(c)

costurile de integrare în rețea;

| (d) | constrângerile de rețea și stabilitatea rețelei; |
| --- | --- |

(d)

constrângerile de rețea și stabilitatea rețelei;

| (e) | în cazul biomasei, necesitatea de a se evita denaturările piețelor materiilor prime. |
| --- | --- |

(e)

în cazul biomasei, necesitatea de a se evita denaturările piețelor materiilor prime.

(6)   Atunci când se acordă sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile printr-o procedură de licitație, statele membre, pentru a asigura o rată ridicată de realizare a proiectelor:

| (a) | stabilesc și publică criterii nediscriminatorii și transparente pentru calificarea la procedura de licitație și stabilesc termene și norme clare pentru livrarea proiectului; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc și publică criterii nediscriminatorii și transparente pentru calificarea la procedura de licitație și stabilesc termene și norme clare pentru livrarea proiectului;

| (b) | publică informații despre procedurile de licitație anterioare, inclusiv despre ratele de realizare a proiectelor. |
| --- | --- |

(b)

publică informații despre procedurile de licitație anterioare, inclusiv despre ratele de realizare a proiectelor.

(7)   Pentru a crește producția de energie din surse regenerabile în regiunile ultraperiferice și insulele mici, statele membre pot adapta schemele de sprijin financiar pentru proiectele situate în regiunile respective pentru a ține seama de costurile de producție asociate condițiilor lor specifice de izolare și dependență externă.

(8)   Până la 31 decembrie 2021 și, ulterior, la fiecare trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind performanțele sprijinului pentru energia electrică din surse regenerabile acordat prin proceduri de licitație în Uniune, analizând îndeosebi capacitatea procedurilor de licitație de:

| (a) | a obține reducerea costurilor; |
| --- | --- |

(a)

a obține reducerea costurilor;

| (b) | a aduce îmbunătățiri tehnologice; |
| --- | --- |

(b)

a aduce îmbunătățiri tehnologice;

| (c) | a atinge rate ridicate de realizare a proiectelor; |
| --- | --- |

(c)

a atinge rate ridicate de realizare a proiectelor;

| (d) | a asigura participarea nediscriminatorie a micilor actori și, dacă este cazul, a autorităților locale; |
| --- | --- |

(d)

a asigura participarea nediscriminatorie a micilor actori și, dacă este cazul, a autorităților locale;

| (e) | a reduce impactul asupra mediului; |
| --- | --- |

(e)

a reduce impactul asupra mediului;

| (f) | a asigura acceptarea proiectelor la nivel local; |
| --- | --- |

(f)

a asigura acceptarea proiectelor la nivel local;

| (g) | a garanta siguranța alimentării cu energie și integrarea în rețea. |
| --- | --- |

(g)

a garanta siguranța alimentării cu energie și integrarea în rețea.

(9)   Prezentul articol nu aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE.

Articolul 5

Deschiderea schemelor de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile

(1)   Statele membre au dreptul, în conformitate cu articolele 7-13 din prezenta directivă, de a decide până la ce nivel sprijină energia electrică din surse regenerabile care este produsă într-un alt stat membru. Cu toate acestea, statele membre pot deschide accesul la schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile pentru producătorii situați în alte state membre, cu aplicarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

Atunci când deschid accesul la schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile, statele membre pot prevedea ca sprijinul pentru o cotă orientativă din capacitatea nou-sprijinită sau din bugetul alocat acesteia să fie disponibil, în fiecare an, pentru producătorii situați în alte state membre.

Astfel de cote orientative pot, în fiecare an, să reprezinte cel puțin 5 % în perioada 2023-2026 și cel puțin 10 % în perioada 2027-2030 sau, dacă acestea au un nivel inferior, se pot situa la nivelul interconectivității statului membru în cauză în orice an dat.

Pentru a dobândi experiență suplimentară în materie de punere în aplicare, statele membre pot organiza unul sau mai multe proiecte-pilot de scheme de sprijin la care au acces producătorii situați în alte state membre.

(2)   Statele membre pot solicita dovezi ale importului efectiv de energie electrică din surse regenerabile. În acest scop, statele membre pot limita accesul la schemele lor de sprijin în favoarea producătorilor situați în statele membre cu care există o conexiune directă prin interconexiuni. Cu toate acestea, statele membre nu modifică și nu afectează în niciun fel programele interzonale sau alocarea capacităților din cauza producătorilor care participă la scheme de sprijin transfrontaliere. Transferurile transfrontaliere de energie electrică sunt determinate exclusiv de rezultatul alocării capacităților în temeiul dreptului Uniunii privind piața internă a energiei electrice.

(3)   În cazul în care un stat membru decide să deschidă accesul la schemele de sprijin pentru producători situați în alte state membre, statele membre în cauză se pun de acord asupra principiilor unei astfel de participări. Aceste acorduri cuprind cel puțin principiile alocării energiei electrice din surse regenerabile care face obiectul sprijinului transfrontalier.

(4)   Comisia sprijină statele membre în cauză, la cererea acestora, pe întreg parcursul procesului de negociere, la stabilirea modalităților de cooperare, prin furnizarea de informații și analize, inclusiv date cantitative și calitative privind costurile și beneficiile directe și indirecte ale cooperării, precum și prin îndrumare și cunoștințe tehnice de specialitate. Comisia poate încuraja sau facilita schimbul de bune practici și poate elabora modele de acorduri de cooperare pentru a facilita procesul de negociere. Până în 2025, Comisia evaluează costurile și beneficiile utilizării energiei electrice din surse regenerabile în Uniune în temeiul prezentului articol.

(5)   Până în 2023, Comisia face o evaluare a punerii în aplicare a prezentului articol. Evaluarea respectivă analizează nevoia de a impune statelor membre să permită parțial accesul la schemele lor de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile producătorilor situați în alte state membre, ținta reprezentând o cotă de 5 % până în 2025 și de 10 % până în 2030.

Articolul 6

Stabilitatea sprijinului financiar

(1)   Fără a aduce atingere adaptărilor necesare pentru respectarea dispozițiilor de la articolele 107 și 108 din TFUE, statele membre se asigură că nivelul și condițiile aferente sprijinului acordat proiectelor privind energia din surse regenerabile nu sunt revizuite într-un mod care să aibă un impact negativ asupra drepturilor acordate prin acest sprijin și să submineze viabilitatea economică a proiectelor care au beneficiat deja de sprijin.

(2)   Statele membre pot ajusta nivelul sprijinului în conformitate cu criterii obiective, cu condiția ca aceste criterii să fie stabilite în proiectul original al schemei de sprijin.

(3)   Statele membre publică un calendar pe termen lung prin care anticipează alocarea estimată a sprijinului, care să acopere, ca perioadă de referință, cel puțin următorii cinci ani sau, în cazul constrângerilor de planificare bugetară, următorii trei ani și care să includă calendarul orientativ, frecvența procedurilor de licitație, dacă este cazul, capacitatea și bugetul preconizate sau sprijinul unitar maxim care se preconizează a fi alocat și tehnologiile eligibile preconizate, dacă este cazul. Calendarul respectiv se actualizează anual sau atunci când este necesar pentru a reflecta evoluțiile recente ale pieței sau alocarea preconizată a sprijinului.

(4)   Cel puțin o dată la fiecare cinci ani, statele membre evaluează eficacitatea schemelor lor de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile și efectele distributive majore ale acestora asupra diferitelor grupuri de consumatori și asupra investițiilor. Respectiva evaluare ia în considerare efectul posibilelor modificări aduse schemelor de sprijin. Planificarea orientativă pe termen lung care guvernează deciziile de sprijin și conceperea de noi tipuri de sprijin ține seama de rezultatele respectivei evaluări. Statele membre includ această evaluare în actualizările relevante ale planurilor lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele lor intermediare, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

Articolul 7

Calcularea ponderii energiei din surse regenerabile

(1)   Consumul final brut de energie din surse regenerabile în fiecare stat membru se calculează ca suma următoarelor:

| (a) | consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile;

| (b) | consumul final brut de energie din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii; și |
| --- | --- |

(b)

consumul final brut de energie din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii; și

| (c) | consumul final de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

(c)

consumul final de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor.

În ceea ce privește litera (a), (b) sau (c) de la primul paragraf, gazul, energia electrică și hidrogenul din surse regenerabile se iau în considerare numai o dată la calcularea ponderii consumului final brut de energie din surse regenerabile.

Sub rezerva articolului 29 alineatul (1) al doilea paragraf, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă care nu respectă criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și la articolul 29 alineatul (10) nu se iau în considerare.

(2)   În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (a), consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile se calculează ca fiind cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile, incluzând producția de energie electrică de la autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și de la comunitățile de energie din surse regenerabile și excluzând producția de energie electrică în centralele cu acumulare prin pompare din apă pompată anterior în sens ascendent.

În cazul centralelor multicombustibil care utilizează surse regenerabile și neregenerabile, se ia în considerare numai acea parte din energia electrică care este produsă din surse regenerabile. În scopul acestor calcule, contribuția fiecărei surse de energie se calculează pe baza conținutului său energetic.

Energia electrică generată de energia hidroelectrică și eoliană se ia în considerare în conformitate cu formulele de normalizare prevăzute în anexa II.

(3)   În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (b), consumul final brut de energie din surse regenerabile pentru în sectorul încălzirii și răcirii se calculează ca fiind cantitatea de energie destinată încălzirii și răcirii centralizate produsă într-un stat membru din surse regenerabile, la care se adaugă consumul de alte tipuri de energie din surse regenerabile al industriei, gospodăriilor, serviciilor, agriculturii, silviculturii și pescuitului, în scopul încălzirii, răcirii și prelucrării.

În cazul centralelor multicombustibil care utilizează surse regenerabile și neregenerabile, se ia în considerare numai acea parte destinată încălzirii și răcirii care este produsă din surse regenerabile. În scopul acestor calcule, contribuția fiecărei surse de energie se calculează pe baza conținutului său energetic.

Energia ambientală și geotermală utilizată pentru încălzire și răcire prin intermediul pompelor de căldură și al sistemelor de răcire centralizată se ia în considerare în sensul alineatului (1) primul paragraf litera (b), cu condiția ca energia finală generată să depășească semnificativ intrarea de energie primară necesară funcționării pompelor de căldură. Cantitatea de căldură sau răcoare considerată drept energie din surse regenerabile în sensul prezentei directive se calculează în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa VII și ia în considerare consumul de energie în toate sectoarele de utilizare finală.

Energia termică generată de sistemele energetice pasive, în care consumul scăzut de energie se realizează în mod pasiv prin modul de proiectare a clădirilor sau prin căldura produsă prin utilizarea energiei din surse neregenerabile, nu se ia în considerare în sensul aplicării alineatului (1) primul paragraf litera (b).

Până la 31 decembrie 2021, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unei metodologii de calculare a cantității de energie din surse regenerabile utilizată pentru răcire și pentru răcirea centralizată și pentru a modifica anexa VII.

Metodologia respectivă include factori de performanță sezonieră minimă pentru pompele de căldură care funcționează în sens invers.

(4)   În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (c) se aplică următoarele cerințe:

| (a) | consumul final de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor se calculează ca fiind suma tuturor biocombustibililor, combustibililor din biomasă și combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi care au fost consumați în sectorul transporturilor. Cu toate acestea, combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi care sunt produși din energie electrică din surse regenerabile sunt luați în considerare în cadrul calculului conform alineatului (1) primul paragraf litera (a) doar atunci când se calculează cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

consumul final de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor se calculează ca fiind suma tuturor biocombustibililor, combustibililor din biomasă și combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi care au fost consumați în sectorul transporturilor. Cu toate acestea, combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi care sunt produși din energie electrică din surse regenerabile sunt luați în considerare în cadrul calculului conform alineatului (1) primul paragraf litera (a) doar atunci când se calculează cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile;

| (b) | pentru calcularea consumului final de energie în sectorul transporturilor, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi stabilite în anexa III. Pentru stabilirea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi care nu sunt incluși în anexa III, statele membre utilizează standardele relevante ale Organizației de Standardizare Europeană (ESO) pentru a determina puterea calorică a combustibililor. În cazul în care ESO nu a adoptat niciun standard în acel scop, statele membre utilizează standardele Organizației Internaționale de Standardizare (ISO) relevante. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea consumului final de energie în sectorul transporturilor, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi stabilite în anexa III. Pentru stabilirea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi care nu sunt incluși în anexa III, statele membre utilizează standardele relevante ale Organizației de Standardizare Europeană (ESO) pentru a determina puterea calorică a combustibililor. În cazul în care ESO nu a adoptat niciun standard în acel scop, statele membre utilizează standardele Organizației Internaționale de Standardizare (ISO) relevante.

(5)   Ponderea energiei din surse regenerabile se calculează ca fiind consumul final brut de energie din surse regenerabile împărțit la consumul final brut de energie provenită din toate sursele de energie, exprimat ca procent.

În sensul primului paragraf din prezentul alineat, suma menționată la primul paragraf al alineatului (1) din prezentul articol se ajustează în conformitate cu articolele 8, 10, 12 și 13.

La calcularea consumului final brut de energie al unui stat membru în scopul măsurării respectării de către acesta a obiectivelor și a traiectoriei orientative stabilite în prezenta directivă, cantitatea de energie consumată în sectorul aviației, ca proporție din consumul final brut de energie al statului membru în cauză, se consideră a nu fi mai mare de 6,18 %. Pentru Cipru și Malta, cantitatea de energie consumată în sectorul aviației, ca proporție din consumul final brut de energie al statelor membre în cauză, se consideră a nu fi mai mare de 4,12 %.

(6)   Metodologia și definițiile utilizate la calcularea ponderii energiei din surse regenerabile sunt cele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1099/2008.

Statele membre asigură coerența informațiilor statistice utilizate în calculul acestor ponderi sectoriale și globale și a informațiilor statistice raportate Comisiei în temeiul regulamentului respectiv.

Articolul 8

Platforma Uniunii de dezvoltare a surselor regenerabile și transferurile statistice între statele membre

(1)   Statele membre pot conveni cu privire la transferul statistic al unei cantități specificate de energie din surse regenerabile de la un stat membru către un alt stat membru. Cantitatea transferată:

| (a) | se scade din cantitatea de energie din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care efectuează transferul în sensul prezentei directive; și |
| --- | --- |

(a)

se scade din cantitatea de energie din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care efectuează transferul în sensul prezentei directive; și

| (b) | se adaugă la cantitatea de energie din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care acceptă transferul în sensul prezentei directive. |
| --- | --- |

(b)

se adaugă la cantitatea de energie din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care acceptă transferul în sensul prezentei directive.

(2)   Pentru a facilita îndeplinirea obiectivului Uniunii prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă și a contribuției fiecărui stat membru la obiectivul respectiv în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din prezenta directivă și pentru a facilita transferurile statistice în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, Comisia instituie o platformă a Uniunii de dezvoltare a surselor regenerabile (denumită în continuare „URDP”). Statele membre pot transmite către URDP, pe bază voluntară, date anuale cu privire la contribuțiile lor naționale la obiectivul Uniunii sau orice valoare de referință stabilită pentru monitorizarea progreselor înregistrate în Regulamentul (UE) 2018/1999, inclusiv cantitatea pe care preconizează că nu o vor îndeplini sau cantitatea cu care preconizează că își vor depăși contribuția, precum și o indicare a prețului la care ar accepta să transfere eventuala producție excedentară de energie din surse regenerabile de la sau către alt stat membru. Prețul transferurilor respective se stabilește de la caz la caz pe baza mecanismului de corelare a cererii și a ofertei din cadrul URDP.

(3)   Comisia se asigură că URDP este în măsură să coreleze cererea și oferta pentru cantitățile de energie din surse regenerabile care sunt luate în considerare la calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a unui stat membru pe baza prețurilor sau a altor criterii precizate de statul membru care acceptă transferul.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin instituirea URDP și stabilirea condițiilor de finalizare a transferurilor, astfel cum se menționează la alineatul (5) din prezentul articol.

(4)   Înțelegerile menționate la alineatele (1) și (2) pot avea o durată de un an calendaristic sau mai mulți. Astfel de înțelegeri se notifică Comisiei sau se finalizează pe URDP în termen de cel mult 12 luni de la încheierea fiecărui an în care sunt în vigoare. Informațiile transmise Comisiei includ cantitatea și prețul energiei respective. În cazul transferurilor finalizate pe URDP, părțile implicate și informațiile privind transferul respectiv sunt puse la dispoziția publicului.

(5)   Transferurile intră în vigoare după ce toate statele membre implicate în transfer au notificat transferul Comisiei sau după ce au fost îndeplinite toate condițiile de compensare pe URDP, după caz.

Articolul 9

Proiecte comune între statele membre

(1)   Două sau mai multe state membre pot coopera în cadrul tuturor tipurilor de proiecte comune cu privire la producerea de energie electrică, de încălzire sau de răcire din surse regenerabile. O astfel de cooperare poate implica operatori privați.

(2)   Statele membre informează Comisia cu privire la proporția sau cantitatea de energie electrică, de încălzire sau de răcire din surse regenerabile produsă în cadrul oricărui proiect comun pe teritoriul lor care a fost pus în funcțiune după 25 iunie 2009, sau prin puterea sporită a unei instalații care a fost modernizată după data respectivă, care trebuie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a unui alt stat membru în sensul prezentei directive.

(3)   Notificarea menționată la alineatul (2):

| (a) | descrie instalația propusă sau identifică instalația modernizată; |
| --- | --- |

(a)

descrie instalația propusă sau identifică instalația modernizată;

| (b) | specifică proporția sau cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire produsă de instalația respectivă care trebuie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a celuilalt stat membru; |
| --- | --- |

(b)

specifică proporția sau cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire produsă de instalația respectivă care trebuie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a celuilalt stat membru;

| (c) | identifică statul membru în favoarea căruia se realizează notificarea; și |
| --- | --- |

(c)

identifică statul membru în favoarea căruia se realizează notificarea; și

| (d) | specifică perioada, în ani calendaristici întregi, în care energia electrică, încălzirea sau răcirea produsă de instalație din surse regenerabile trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a celuilalt stat membru. |
| --- | --- |

(d)

specifică perioada, în ani calendaristici întregi, în care energia electrică, încălzirea sau răcirea produsă de instalație din surse regenerabile trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a celuilalt stat membru.

(4)   Durata unui proiect comun astfel cum se menționează la prezentul articol se poate prelungi dincolo de anul 2030.

(5)   O notificare efectuată în temeiul acestui articol nu este modificată sau retrasă fără acordul comun al statului membru care efectuează notificarea și al statului membru identificat în conformitate cu alineatul (3) litera (c).

(6)   La cererea statelor membre în cauză, Comisia facilitează stabilirea de proiecte comune între statele membre, în special prin asistență tehnică specifică și asistență pentru dezvoltarea de proiecte.

Articolul 10

Efectele proiectelor comune între statele membre

(1)   În termen de trei luni de la sfârșitul fiecărui an din cadrul perioadei menționate la articolul 9 alineatul (3) litera (d), statul membru care a făcut notificarea în temeiul articolului 9 transmite o scrisoare de notificare în care precizează:

| (a) | cantitatea totală de energie electrică sau de încălzire sau răcire produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația care a făcut obiectul notificării în temeiul articolului 9; și |
| --- | --- |

(a)

cantitatea totală de energie electrică sau de încălzire sau răcire produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația care a făcut obiectul notificării în temeiul articolului 9; și

| (b) | cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația respectivă, care trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a altui stat membru, în conformitate cu termenii notificării. |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația respectivă, care trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a altui stat membru, în conformitate cu termenii notificării.

(2)   Statul membru care efectuează notificarea transmite scrisoarea de notificare statului membru în favoarea căruia a fost făcută notificarea și Comisiei.

(3)   În sensul prezentei directive, cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile notificată în conformitate cu alineatul (1) litera (b):

| (a) | se scade din cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care transmite scrisoarea de notificare în temeiul alineatului (1); și |
| --- | --- |

(a)

se scade din cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care transmite scrisoarea de notificare în temeiul alineatului (1); și

| (b) | se adaugă la cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care primește scrisoarea de notificare în temeiul alineatului (2). |
| --- | --- |

(b)

se adaugă la cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderii de energie din surse regenerabile a statului membru care primește scrisoarea de notificare în temeiul alineatului (2).

Articolul 11

Proiecte comune între statele membre și țări terțe

(1)   Unul sau mai multe state membre pot coopera cu una sau mai multe țări terțe în cadrul tuturor tipurilor de proiecte comune cu privire la producția de energie electrică din surse regenerabile. O astfel de cooperare poate implica operatori privați și se desfășoară cu respectarea deplină a dreptului internațional.

(2)   Energia electrică din surse regenerabile produsă într-o țară terță este luată în considerare în scopul calculării ponderilor de energie din surse regenerabile ale statelor membre numai dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | energia electrică este consumată în interiorul Uniunii, această cerință considerându-se a fi îndeplinită dacă:






  (i) | o cantitate de energie electrică echivalentă cu cantitatea de energie electrică luată în considerare a fost afectată definitiv capacității de interconexiune alocate de către toți operatorii de transport și de sistem responsabili din țara de origine, din țara de destinație și, dacă este relevant, din fiecare țară terță de tranzit; |
| --- | --- | --- |

(a)

energia electrică este consumată în interiorul Uniunii, această cerință considerându-se a fi îndeplinită dacă:

(i)

o cantitate de energie electrică echivalentă cu cantitatea de energie electrică luată în considerare a fost afectată definitiv capacității de interconexiune alocate de către toți operatorii de transport și de sistem responsabili din țara de origine, din țara de destinație și, dacă este relevant, din fiecare țară terță de tranzit;

| (ii) | o cantitate de energie electrică echivalentă cu cantitatea de energie electrică luată în considerare a fost înregistrată definitiv în balanța de energie programată de către operatorul de transport și de sistem responsabil din partea aferentă Uniunii a liniei de interconexiune; și |
| --- | --- |

(ii)

o cantitate de energie electrică echivalentă cu cantitatea de energie electrică luată în considerare a fost înregistrată definitiv în balanța de energie programată de către operatorul de transport și de sistem responsabil din partea aferentă Uniunii a liniei de interconexiune; și

| (iii) | puterea afectată și producția de energie electrică din surse regenerabile de către instalația menționată la litera (b) se referă la aceeași perioadă de timp; |
| --- | --- |

(iii)

puterea afectată și producția de energie electrică din surse regenerabile de către instalația menționată la litera (b) se referă la aceeași perioadă de timp;

| (b) | energia electrică este produsă de o instalație care a fost pusă în funcțiune după 25 iunie 2009 sau prin puterea sporită a unei instalații care a fost modernizată după respectiva dată, în cadrul unui proiect comun, astfel cum se menționează la alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

energia electrică este produsă de o instalație care a fost pusă în funcțiune după 25 iunie 2009 sau prin puterea sporită a unei instalații care a fost modernizată după respectiva dată, în cadrul unui proiect comun, astfel cum se menționează la alineatul (1);

| (c) | cantitatea de energie electrică produsă și exportată nu a primit alt sprijin din partea unei scheme de sprijin dintr-o țară terță în afară de ajutorul pentru investiție acordat instalației; și |
| --- | --- |

(c)

cantitatea de energie electrică produsă și exportată nu a primit alt sprijin din partea unei scheme de sprijin dintr-o țară terță în afară de ajutorul pentru investiție acordat instalației; și

| (d) | energia electrică a fost produsă în conformitate cu dreptul internațional, într-o țară terță care este parte semnatară la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale a Consiliului Europei sau la alte convenții internaționale sau tratate privind drepturile omului. |
| --- | --- |

(d)

energia electrică a fost produsă în conformitate cu dreptul internațional, într-o țară terță care este parte semnatară la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale a Consiliului Europei sau la alte convenții internaționale sau tratate privind drepturile omului.

(3)   În sensul alineatului (4), statele membre pot depune o cerere la Comisie în vederea luării în considerare a energiei electrice din surse regenerabile produsă și consumată într-o țară terță, în contextul construcției unei linii de interconexiune cu termen de execuție foarte lung între un stat membru și o țară terță, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | construcția liniei de interconexiune a început înainte de la 31 decembrie 2026; |
| --- | --- |

(a)

construcția liniei de interconexiune a început înainte de la 31 decembrie 2026;

| (b) | nu este posibil ca linia de interconexiune să fie pusă în funcțiune până la 31 decembrie 2030; |
| --- | --- |

(b)

nu este posibil ca linia de interconexiune să fie pusă în funcțiune până la 31 decembrie 2030;

| (c) | este posibil ca linia de interconexiune să fie pusă în funcțiune până la 31 decembrie 2032; |
| --- | --- |

(c)

este posibil ca linia de interconexiune să fie pusă în funcțiune până la 31 decembrie 2032;

| (d) | după ce intră în funcțiune, linia de interconexiune va fi utilizată pentru exportul către Uniune, în conformitate cu alineatul (2), de energie electrică din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

după ce intră în funcțiune, linia de interconexiune va fi utilizată pentru exportul către Uniune, în conformitate cu alineatul (2), de energie electrică din surse regenerabile;

| (e) | cererea se referă la un proiect comun care îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (2) literele (b) și (c) și care va utiliza linia de interconexiune după ce aceasta intră în funcțiune, la o cantitate de energie electrică care nu depășește cantitatea ce va fi exportată către Uniune după intrarea în funcțiune a liniei de interconexiune. |
| --- | --- |

(e)

cererea se referă la un proiect comun care îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (2) literele (b) și (c) și care va utiliza linia de interconexiune după ce aceasta intră în funcțiune, la o cantitate de energie electrică care nu depășește cantitatea ce va fi exportată către Uniune după intrarea în funcțiune a liniei de interconexiune.

(4)   Proporția sau cantitatea de energie electrică produsă de orice instalație pe teritoriul unei țări terțe, care trebuie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a unui stat membru sau a mai multor state membre în sensul prezentei directive, este notificată Comisiei. În cazul în care sunt vizate mai multe state membre, distribuția respectivei proporții sau cantități între statele membre este notificată Comisiei. Proporția sau cantitatea nu depășește proporția sau cantitatea exportată efectiv către Uniune și consumată în Uniune, corespunde cantității menționate la alineatul (2) litera (a) punctele (i) și (ii) și întrunește condițiile prevăzute la litera (a) de la alineatul respectiv. Notificarea se transmite de fiecare stat membru al cărui obiectiv național global ia în considerare respectiva proporție sau cantitate de energie electrică.

(5)   Notificarea menționată la alineatul (4):

| (a) | descrie instalația propusă sau identifică instalația modernizată; |
| --- | --- |

(a)

descrie instalația propusă sau identifică instalația modernizată;

| (b) | specifică proporția sau cantitatea de energie electrică produsă de instalație care trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a unui stat membru, precum și, sub rezerva cerințelor de confidențialitate, dispozițiile financiare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

specifică proporția sau cantitatea de energie electrică produsă de instalație care trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a unui stat membru, precum și, sub rezerva cerințelor de confidențialitate, dispozițiile financiare corespunzătoare;

| (c) | specifică perioada, în ani calendaristici întregi, în care energia electrică trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a statului membru; și |
| --- | --- |

(c)

specifică perioada, în ani calendaristici întregi, în care energia electrică trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a statului membru; și

| (d) | cuprinde o confirmare scrisă a literelor (b) și (c) de către țara terță pe teritoriul căreia urmează să fie pusă în funcțiune instalația, precum și o indicare a proporției sau a cantității de energie electrică produsă de instalație care va fi folosită la nivel intern de către țara terță respectivă. |
| --- | --- |

(d)

cuprinde o confirmare scrisă a literelor (b) și (c) de către țara terță pe teritoriul căreia urmează să fie pusă în funcțiune instalația, precum și o indicare a proporției sau a cantității de energie electrică produsă de instalație care va fi folosită la nivel intern de către țara terță respectivă.

(6)   Durata unui proiect comun astfel cum se menționează la prezentul articol se poate prelungi dincolo de anul 2030.

(7)   O notificare efectuată în temeiul prezentului articol poate fi modificată sau retrasă dacă există un acord comun între statul membru care efectuează notificarea și țara terță care a confirmat proiectul comun în conformitate cu alineatul (5) litera (d).

(8)   Statele membre și Uniunea încurajează organismele relevante ale Comunității Energiei să adopte, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Energiei, măsurile necesare pentru a permite părților contractante să aplice dispozițiile privind cooperarea între statele membre stabilite prin prezenta directivă.

Articolul 12

Efectele proiectelor comune între statele membre și țări terțe

(1)   În termen de 12 luni de la sfârșitul fiecărui an din cadrul perioadei specificate la articolul 11 alineatul (5) litera (c), statul membru care efectuează notificarea transmite o scrisoare de notificare în care precizează:

| (a) | cantitatea totală de energie electrică produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația care a făcut obiectul notificării în temeiul articolului 11; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea totală de energie electrică produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația care a făcut obiectul notificării în temeiul articolului 11;

| (b) | cantitatea de energie electrică produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația respectivă, care trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea sa de energie din surse regenerabile în conformitate cu termenii notificării în temeiul articolului 11; și |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de energie electrică produsă în timpul anului respectiv din surse regenerabile de către instalația respectivă, care trebuie să fie considerată ca fiind inclusă în ponderea sa de energie din surse regenerabile în conformitate cu termenii notificării în temeiul articolului 11; și

| (c) | dovada respectării condițiilor stabilite la articolul 11 alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

dovada respectării condițiilor stabilite la articolul 11 alineatul (2).

(2)   Statul membru menționat la alineatul (1) transmite scrisoarea de notificare Comisiei și țării terțe care a confirmat proiectul în conformitate cu articolul 11 alineatul (5) litera (d).

(3)   În scopul calculării ponderilor de energie din surse regenerabile în temeiul prezentei directive, cantitatea de energie electrică din surse regenerabile notificată în conformitate cu alineatul (1) litera (b) se adaugă la cantitatea de energie din surse regenerabile care este luată în considerare pentru calcularea ponderilor de energie din surse regenerabile ale statului membru care emite scrisoarea de notificare.

Articolul 13

Scheme de sprijin comune

(1)   Fără a aduce atingere obligațiilor care revin statelor membre în temeiul articolului 5, două sau mai multe state membre pot hotărî, pe bază voluntară, să pună în comun sau să își coordoneze parțial schemele naționale de sprijin. În asemenea cazuri, o anumită cantitate de energie din surse regenerabile produsă pe teritoriul unuia din statele membre participante poate fi considerată ca fiind inclusă în ponderea de energie din surse regenerabile a altui stat membru participant, cu condiția ca statele membre în cauză:

| (a) | să efectueze un transfer statistic al cantităților specificate de energie din surse regenerabile de la un stat membru către alt stat membru în conformitate cu articolul 8; sau |
| --- | --- |

(a)

să efectueze un transfer statistic al cantităților specificate de energie din surse regenerabile de la un stat membru către alt stat membru în conformitate cu articolul 8; sau

| (b) | să stabilească o regulă de distribuție convenită de statele membre participante prin care sunt alocate cantitățile de energie din surse regenerabile între statele membre participante. |
| --- | --- |

(b)

să stabilească o regulă de distribuție convenită de statele membre participante prin care sunt alocate cantitățile de energie din surse regenerabile între statele membre participante.

Regula de distribuție menționată la litera (b) de la primul paragraf este notificată Comisiei cel târziu la trei luni de la sfârșitul primului an în care aceasta intră în vigoare.

(2)   În termen de trei luni de la sfârșitul fiecărui an, fiecare stat membru care a făcut o notificare în temeiul alineatului (1) al doilea paragraf transmite o scrisoare de notificare în care precizează cantitatea totală de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile produsă în timpul anului care urmează să fie supus regulii de distribuție.

(3)   În scopul calculării ponderilor de energie din surse regenerabile în temeiul prezentei directive, cantitatea de energie electrică sau de încălzire sau răcire din surse regenerabile notificată în conformitate cu alineatul (2) este realocată între statele membre în cauză în conformitate cu regula de distribuție notificată.

(4)   Comisia diseminează orientări și bune practici și, la cererea statelor membre în cauză, facilitează instituirea unor scheme comune de sprijin între statele membre.

Articolul 14

Creșteri de putere

În sensul articolului 9 alineatul (2) și al articolului 11 alineatul (2) litera (b), unitățile de energie din surse regenerabile rezultate în urma creșterii puterii unei instalații se consideră ca fiind produse de o instalație separată care a fost pusă în funcțiune la data la care a avut loc creșterea puterii.

Articolul 15

Proceduri administrative, reglementări și coduri

(1)   Statele membre se asigură că orice norme naționale referitoare la procedurile de autorizare, de certificare și de acordare de licențe care se aplică centralelor și rețelelor conexe de transport și de distribuție pentru producția de energie electrică, încălzire sau răcire din surse regenerabile, procesului de transformare a biomasei în biocombustibili, biolichide, combustibili din biomasă sau în alte produse energetice, precum și combustibililor gazoși și lichizi de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sunt proporționale și necesare și contribuie la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”.

Statele membre iau măsurile adecvate pentru a se asigura, în special, că:

| (a) | procedurile administrative sunt simplificate și accelerate la un nivel administrativ corespunzător și se stabilesc intervale de timp previzibile pentru procedurile menționate la primul paragraf; |
| --- | --- |

(a)

procedurile administrative sunt simplificate și accelerate la un nivel administrativ corespunzător și se stabilesc intervale de timp previzibile pentru procedurile menționate la primul paragraf;

| (b) | normele referitoare la autorizare, certificare și acordarea de licențe sunt obiective, transparente și proporționale, nu fac discriminare între solicitanți și țin pe deplin seama de particularitățile fiecăreia dintre tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

normele referitoare la autorizare, certificare și acordarea de licențe sunt obiective, transparente și proporționale, nu fac discriminare între solicitanți și țin pe deplin seama de particularitățile fiecăreia dintre tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile;

| (c) | taxele administrative plătite de consumatori, de urbaniști, de arhitecți, de constructori și de instalatorii și furnizorii de echipamente și de sisteme sunt transparente și sunt stabilite în funcție de costuri; și |
| --- | --- |

(c)

taxele administrative plătite de consumatori, de urbaniști, de arhitecți, de constructori și de instalatorii și furnizorii de echipamente și de sisteme sunt transparente și sunt stabilite în funcție de costuri; și

| (d) | pentru instalațiile descentralizate și pentru producerea și stocarea energiei din surse regenerabile se stabilesc proceduri de autorizare simplificate și mai puțin împovărătoare, inclusiv printr-o procedură de notificare simplă. |
| --- | --- |

(d)

pentru instalațiile descentralizate și pentru producerea și stocarea energiei din surse regenerabile se stabilesc proceduri de autorizare simplificate și mai puțin împovărătoare, inclusiv printr-o procedură de notificare simplă.

(2)   Statele membre definesc în mod clar toate specificațiile tehnice care trebuie respectate de echipamentele și de sistemele din domeniul energiei din surse regenerabile pentru a putea beneficia de schemele de sprijin. În cazul în care există standarde europene, inclusiv etichete ecologice, etichete energetice și alte sisteme de referințe tehnice stabilite de organismele de standardizare europene, specificațiile tehnice menționate anterior se exprimă în raport cu aceste standarde. Specificațiile tehnice în cauză nu prevăd în ce caz este necesară certificarea echipamentelor și a sistemelor și nu constituie o barieră în calea bunei funcționări a pieței interne.

(3)   Statele membre se asigură că, la planificarea, inclusiv amenajarea timpurie a teritoriului, proiectarea, construirea și renovarea infrastructurii urbane, a zonelor industriale, comerciale sau rezidențiale și a infrastructurii energetice, inclusiv rețele electrice, de încălzire și răcire centralizată, de gaze naturale și de combustibili alternativi, autoritățile lor competente de la nivel național, regional și local includ dispoziții vizând integrarea și utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv vizând autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, precum și utilizarea căldurii și a răcorii reziduale inevitabile. În special, statele membre încurajează organele administrative locale și regionale să includă încălzirea și răcirea din surse regenerabile în planurile lor de infrastructură urbană, acolo unde este cazul, și să se consulte cu operatorii de rețea pentru a se ține cont de impactul pe care îl au, asupra planurilor operatorilor de dezvoltare a infrastructurii, programele vizând eficiența energetică și participarea activă a cererii, precum și dispozițiile specifice legate de autoconsumul de surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile.

(4)   Statele membre introduc măsuri adecvate în reglementările și codurile lor privind construcțiile pentru a crește ponderea tuturor tipurilor de energie din surse regenerabile în sectorul construcțiilor.

La stabilirea acestor măsuri sau în cadrul schemelor lor de sprijin, statele membre pot lua în considerare, dacă este cazul, măsurile naționale cu privire la creșterea semnificativă a autoconsumului de energie din surse regenerabile, a stocării locale a energiei și a eficienței energetice, în materie de cogenerare și în materie de clădiri pasive sau cu consum de energie scăzut sau zero.

Statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile sau prin alte măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile în clădirile noi și în cele existente care fac obiectul unei renovări majore, în măsura în care este fezabil din punct de vedere tehnic, funcțional și economic, reflectând rezultatele calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, realizată în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Directiva 2010/31/UE, și în măsura în care acest lucru nu afectează în mod negativ calitatea aerului din interiorul clădirilor. Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente produse prin utilizarea unei proporții semnificative de energie din surse regenerabile și de căldură și răcoare reziduală.

Cerințele stabilite la primul paragraf se aplică forțelor armate numai în măsura în care aplicarea acestora nu este incompatibilă cu natura și cu obiectivul principal al activităților forțelor armate și cu excepția materialelor utilizate exclusiv în scop militar.

(5)   Statele membre se asigură de îndeplinirea de către clădirile publice noi și clădirile publice existente care fac obiectul unei renovări majore, la nivel național, regional și local, a unui rol de exemplu în contextul prezentei directive începând de la 1 ianuarie 2012. Statele membre pot permite, printre altele, ca această obligație să fie îndeplinită prin respectarea dispozițiilor referitoare la clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero, potrivit cerințelor Directivei 2010/31/UE, sau prevăzând ca acoperișurile clădirilor publice sau cu caracter mixt public-privat să fie folosite de părți terțe pentru instalații care produc energie din surse regenerabile.

(6)   Prin reglementările și codurile lor privind construcțiile, statele membre promovează utilizarea sistemelor și a echipamentelor de încălzire și răcire din surse regenerabile care realizează o reducere semnificativă a consumului de energie. În acest scop, statele membre utilizează etichete energetice sau ecologice sau alte certificate sau standarde relevante elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii, în cazul în care acestea există, și asigură furnizarea de informații și consiliere adecvate privind alternativele din surse regenerabile, foarte eficiente din punct de vedere energetic, precum și eventualele instrumente și stimulente financiare disponibile în caz de înlocuire, pentru a promova creșterea ratei de înlocuire a sistemelor vechi de încălzire și trecerea într-o proporție mai mare la soluții bazate pe energie din surse regenerabile în conformitate cu Directiva 2010/31/UE.

(7)   Statele membre realizează o evaluare a potențialului lor în materie de energie din surse regenerabile și a utilizării căldurii și răcorii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii. Această evaluare include, acolo unde este cazul, o analiză spațială a zonelor adecvate pentru o utilizare cu risc ecologic redus, precum și a potențialului proiectelor la scară mică aplicabile în gospodării, și face parte din a doua evaluare cuprinzătoare care trebuie realizată în temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, pentru prima dată până la 31 decembrie 2020 și în actualizările evaluărilor cuprinzătoare.

(8)   Statele membre evaluează barierele normative și administrative din calea contractelor pe termen lung de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile, îndepărtează obstacolele nejustificate din calea unor astfel de contracte și facilitează optarea pentru acestea. Statele membre se asigură că respectivele contracte nu fac obiectul unor proceduri sau taxe discriminatorii sau disproporționate.

Statele membre descriu politicile și măsurile care facilitează optarea pentru contracte de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

Articolul 16

Organizarea și durata procesului de acordare a autorizațiilor

(1)   Statele membre instituie sau desemnează unul sau mai multe puncte de contact. Respectivele puncte de contact, la cererea solicitantului, furnizează îndrumări și ajutor pe întreg parcursul procesului administrativ de solicitare și de acordare a autorizațiilor. Solicitantul nu este nevoit să contacteze decât un singur punct de contact pentru întregul proces. Procesul de acordare a autorizațiilor vizează autorizațiile administrative relevante pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea de centrale pentru producerea de energie din surse regenerabile și activele necesare pentru racordarea acestora la rețea. Procesul de acordare a autorizațiilor include toate procedurile, de la confirmarea de primire a cererii, până la comunicarea rezultatului procedurii menționat la alineatul (2).

(2)   Punctul de contact îndrumă solicitanții pe tot parcursul procesului administrativ de depunere a cererilor de acordare a autorizațiilor, în mod transparent, până în momentul emiterii de către autoritățile responsabile a uneia sau mai multor decizii, la finalul procesului, furnizează solicitanților toate informațiile necesare și implică, atunci când este cazul, și alte autorități administrative. Solicitanții pot depune documentele relevante și în format digital.

(3)   Punctul de contact pune la dispoziție un manual de proceduri pentru dezvoltatorii de proiecte care vizează producerea de energie din surse regenerabile și publică informațiile respective și online, abordând totodată în mod distinct cazul proiectelor de mici dimensiuni și al proiectelor autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile. Informațiile disponibile online indică punctul de contact competent pentru cererea solicitantului. În cazul în care un stat membru mai multe puncte de contact, informațiile disponibile online indică punctul de contact competent pentru cererea solicitantului.

(4)   Fără a aduce atingere alineatului (7), procesul de acordare a autorizațiilor menționat la alineatul (1) nu depășește doi ani în cazul centralelor electrice, inclusiv pentru ansamblul procedurilor relevante ale autorităților competente. Acest termen de doi ani poate fi prelungit cu până la un an atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale.

(5)   Fără a aduce atingere alineatului (7), procesul de acordare a autorizațiilor nu depășește un an pentru instalațiile cu o putere electrică mai mică de 150 kW. Acest termen de un an poate fi prelungit cu până la un an atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale.

Statele membre se asigură că solicitanții au acces facil la proceduri simple pentru soluționarea litigiilor privind procesul de acordare a autorizațiilor și de emitere a autorizațiilor de construcție și exploatare a centralelor electrice pe bază de surse regenerabile, inclusiv, acolo unde este cazul, la mecanisme alternative de soluționare a litigiilor.

(6)   Statele membre facilitează retehnologizarea centralelor electrice existente pe bază de energie din surse regenerabile prin asigurarea unui proces simplificat și rapid de acordare a autorizațiilor. Durata acestui proces nu depășește un an.

Atunci când se justifică în mod corespunzător din motive legate de circumstanțe excepționale, de pildă din motive imperative de siguranță, când proiectul de retehnologizare are un impact major asupra rețelei sau asupra puterii dimensiunii sau performanței inițiale a instalației, acest termen de un an poate fi prelungit cu până la un an.

(7)   Termenele prevăzute la acest articol se aplică fără a aduce atingere obligațiilor existente în temeiul dreptului Uniunii în vigoare în domeniul mediului, căilor de atac judiciare, măsurilor reparatorii și altor proceduri în fața unei instanțe judecătorești și mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor, inclusiv proceduri de contestare și căi de atac și măsuri reparatorii extrajudiciare, și pot fi prelungite pe durata respectivelor proceduri.

(8)   Statele membre pot institui, în cazul proiectelor de retehnologizare, o procedură de notificare simplă pentru racordările la rețea, astfel cum se menționează la articolul 17 alineatul (1). În astfel de cazuri, retehnologizarea este permisă în urma transmiterii unei notificări autorității relevante, dacă nu se anticipează un impact negativ semnificativ asupra mediului sau a societății. Autoritatea respectivă decide în termen de șase luni de la primirea unei notificări dacă aceasta este suficientă.

Dacă autoritatea relevantă decide că o notificare este suficientă, aceasta acordă în mod automat autorizația. Dacă autoritatea respectivă decide că notificarea nu este suficientă, este necesară depunerea unei noi cereri de acordare a unei autorizații, aplicându-se termenele menționate la alineatul (6).

Articolul 17

Procedura de notificare simplă pentru racordările la rețea

(1)   Statele membre stabilesc o procedură de notificare simplă pentru racordările la rețea, prin care instalațiile sau unitățile de producție agregate ale autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile și proiectele demonstrative cu o putere electrică inferioară sau egală cu 10,8 kW, ori echivalentă pentru conexiunile diferite de conexiunile trifazice, se racordează la rețea în urma transmiterii unei notificări operatorului de distribuție.

Într-un termen determinat de la notificare, operatorul de distribuție poate refuza racordarea la rețea solicitată sau poate propune un punct alternativ de racordare la rețea, din rațiuni justificate corespunzător de siguranță sau de incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului. În cazul unei decizii pozitive a operatorului de distribuție sau în absența unei decizii din partea acestuia în termen de o lună de la notificare, instalația sau unitatea de producție agregată poate fi conectată.

(2)   Statele membre pot permite utilizarea unei proceduri de notificare simplă pentru instalațiile sau unitățile de producție agregate cu o putere electrică mai mare de 10,8 kW și de până la 50 kW, cu condiția ca stabilitatea, fiabilitatea și siguranța rețelei să fie menținute.

Articolul 18

Informare și formare profesională

(1)   Statele membre se asigură că informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția tuturor factorilor relevanți, precum a consumatorilor, inclusiv a consumatorilor vulnerabili cu venituri mici, a autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile, a comunităților de energie din surse regenerabile, a constructorilor, instalatorilor, arhitecților, furnizorilor de echipamente și de sisteme de încălzire, răcire și energie electrică, precum și a furnizorilor de vehicule compatibile cu utilizarea energiei din surse regenerabile și de sisteme de transport inteligente.

(2)   Statele membre se asigură că sunt puse la dispoziție informații cu privire la beneficiile nete și la rentabilitatea financiară și eficiența energetică a echipamentelor și a sistemelor de încălzire, răcire și energie electrică din surse regenerabile, fie de către furnizorul echipamentului sau al sistemului, fie de către autoritățile competente.

(3)   Statele membre se asigură că sunt disponibile sisteme de certificare sau sisteme de calificare echivalente pentru instalatorii de cazane și de cuptoare mici pe bază de biomasă, precum și de sisteme fotovoltaice solare și termice solare, de sisteme geotermale de mică adâncime și de pompe de căldură. Aceste sisteme pot ține seama de sistemele și de structurile existente, după caz, și au la bază criteriile prevăzute în anexa IV. Fiecare stat membru recunoaște certificarea acordată de alte state membre în conformitate cu respectivele criterii.

(4)   Statele membre pun la dispoziția publicului informații privind sistemele de certificare sau sistemele de calificare echivalente menționate la alineatul (3). De asemenea, statele membre pot face disponibilă lista instalatorilor calificați sau certificați în conformitate cu alineatul (3).

(5)   Statele membre se asigură că există îndrumare disponibilă pentru toți factorii relevanți, în special pentru urbaniști și arhitecți, astfel încât aceștia să poată lua în considerare combinația optimă de energie din surse regenerabile, de tehnologii cu eficiență ridicată și de încălzire și răcire centralizată la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale, comerciale sau rezidențiale.

(6)   Statele membre, cu participarea autorităților locale și regionale, dacă este cazul, organizează programe de informare, de sensibilizare, de orientare sau de formare adecvate în scopul informării cetățenilor cu privire la modul în care își pot exercita drepturile de clienți activi și la avantajele și la aspectele practice, inclusiv tehnice și financiare, ale dezvoltării și utilizării energiei din surse regenerabile, inclusiv prin autoconsum de energie din surse regenerabile sau în cadrul comunităților de energie din surse regenerabile.

Articolul 19

Garanțiile de origine pentru energia din surse regenerabile

(1)   Pentru a dovedi clienților finali ponderea sau cantitatea de energie din surse regenerabile din cadrul mixului energetic al unui furnizor și din cadrul energiei furnizate consumatorilor în temeiul unor contracte oferite cu referire la consumul de energie din surse regenerabile, statele membre se asigură că originea energiei din surse regenerabile poate fi garantată ca atare în sensul prezentei directive, în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii.

(2)   În acest scop, statele membre se asigură că se emite o garanție de origine ca răspuns la cererea unui producător de energie din surse regenerabile, cu excepția cazului în care statele membre decid să nu emită o astfel de garanție de origine unui producător care beneficiază de sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin, pentru a lua în considerare valoarea de piață a garanției de origine. Statele membre pot prevedea emiterea de garanții de origine pentru energia din surse neregenerabile. Emiterea de garanții de origine poate fi condiționată de existența unei limite minime a puterii O garanție de origine are dimensiunea standard de 1 MWh. Pentru fiecare unitate de energie produsă nu se emite mai mult de o garanție de origine.

Statele membre se asigură că aceeași unitate de energie din surse regenerabile este luată în considerare o singură dată.

Statele membre se asigură că, atunci când un producător primește sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin, valoarea de piață a garanției de origine aferente aceleiași producții este luată în considerare în mod adecvat în cadrul schemei de sprijin relevante.

Se presupune că valoarea de piață a garanției de origine a fost luată în considerare în mod adecvat în oricare dintre următoarele cazuri:

| (a) | în cazul în care sprijinul financiar este acordat printr-o procedură de licitație sau printr-un sistem de certificate verzi tranzacționabile; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care sprijinul financiar este acordat printr-o procedură de licitație sau printr-un sistem de certificate verzi tranzacționabile;

| (b) | în cazul în care valoarea de piață a garanțiilor de origine este luată în considerare din punct de vedere administrativ la stabilirea nivelului sprijinului financiar; sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care valoarea de piață a garanțiilor de origine este luată în considerare din punct de vedere administrativ la stabilirea nivelului sprijinului financiar; sau

| (c) | în cazul în care garanțiile de origine nu sunt emise direct către producător, ci către un furnizor sau consumator care achiziționează energia din surse regenerabile fie în condiții competitive, fie în cadrul unui contract pe termen lung de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care garanțiile de origine nu sunt emise direct către producător, ci către un furnizor sau consumator care achiziționează energia din surse regenerabile fie în condiții competitive, fie în cadrul unui contract pe termen lung de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile.

Pentru a lua în considerare valoarea de piață a garanției de origine, statele membre pot decide, printre altele, să emită o garanție de origine producătorului și să o anuleze imediat.

Garanția de origine nu îndeplinește nicio funcție în ceea ce privește respectarea de către un stat membru a dispozițiilor articolului 3. Transferurile de garanții de origine, separat sau împreună cu transferul fizic de energie, nu produc efecte asupra deciziei statelor membre de a utiliza transferuri statistice, proiecte comune sau scheme de sprijin comune pentru respectarea articolului 3 sau asupra calculării consumului final brut de energie din surse regenerabile în conformitate cu articolul 7.

(3)   În sensul alineatului (1), garanțiile de origine sunt valabile timp de 12 luni de la producerea unității de energie în cauză. Statele membre se asigură că toate garanțiile de origine care nu au fost anulate expiră cel târziu după 18 luni de la producerea unității de energie în cauză. Statele membre includ garanțiile de origine expirate în calculul propriului mix energetic rezidual.

(4)   În scopul comunicării de informații menționate la alineatele (8) și (13), statele membre se asigură că societățile energetice anulează garanțiile de origine cel mai târziu după șase luni de la sfârșitul perioadei lor de valabilitate.

(5)   Statele membre sau organismele competente desemnate supraveghează emiterea, transferul și anularea garanțiilor de origine. Organismele competente desemnate sunt responsabile pentru zone geografice care nu se suprapun, iar aceste organisme sunt independente de activitățile de producere, de comercializare și de furnizare.

(6)   Statele membre sau organismele competente desemnate instituie mecanisme corespunzătoare pentru a asigura faptul că garanțiile de origine sunt emise, transferate și anulate electronic și că sunt exacte, fiabile și greu de fraudat. Statele membre și organismele competente desemnate se asigură că cerințele pe care le impun respectă standardul CEN - EN 16325.

(7)   O garanție de origine specifică cel puțin:

| (a) | sursa de energie din care a fost produsă energia și data inițială și finală a producerii; |
| --- | --- |

(a)

sursa de energie din care a fost produsă energia și data inițială și finală a producerii;

| (b) | dacă garanția de origine se referă la:






  (i) | energie electrică; |
| --- | --- | --- |

(b)

dacă garanția de origine se referă la:

(i)

energie electrică;

| (ii) | gaz, inclusiv hidrogen; sau |
| --- | --- |

(ii)

gaz, inclusiv hidrogen; sau

| (iii) | încălzire sau răcire; |
| --- | --- |

(iii)

încălzire sau răcire;

| (c) | identitatea, amplasarea, tipul și puterea instalației unde a fost produsă energia; |
| --- | --- |

(c)

identitatea, amplasarea, tipul și puterea instalației unde a fost produsă energia;

| (d) | dacă instalația a beneficiat de un sprijin pentru investiții și dacă unitatea de energie a beneficiat în orice alt mod de o schemă de sprijin națională și dacă da, care este tipul schemei de sprijin; |
| --- | --- |

(d)

dacă instalația a beneficiat de un sprijin pentru investiții și dacă unitatea de energie a beneficiat în orice alt mod de o schemă de sprijin națională și dacă da, care este tipul schemei de sprijin;

| (e) | data la care instalația a fost pusă în funcțiune; și |
| --- | --- |

(e)

data la care instalația a fost pusă în funcțiune; și

| (f) | data și țara emiterii și un număr de identificare unic. |
| --- | --- |

(f)

data și țara emiterii și un număr de identificare unic.

Pentru garanțiile de origine aferente instalațiilor sub 50 kW se pot specifica informații simplificate.

(8)   În cazul în care un furnizor de energie electrică trebuie să demonstreze ponderea sau cantitatea de energie din surse regenerabile utilizată în cadrul mixului său energetic în sensul articolului 3 alineatul (9) litera (a) din Directiva 2009/72/CE, el face acest lucru prin utilizarea garanțiilor de origine, mai puțin:

| (a) | în ceea ce privește ponderea mixului său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale fără urmărire pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual; sau |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește ponderea mixului său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale fără urmărire pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual; sau

| (b) | în cazul în care un stat membru decide să nu emită garanții de origine unui producător care primește sprijin financiar dintr-o schemă de sprijin. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care un stat membru decide să nu emită garanții de origine unui producător care primește sprijin financiar dintr-o schemă de sprijin.

În cazul în care statele membre au stabilit cadrul necesar pentru a dispune de garanții de origine pentru alte tipuri de energie, furnizorii utilizează pentru informare același tip de garanții de origine ca și energia furnizată. În mod similar, garanțiile de origine create în temeiul articolului 14 alineatul (10) din Directiva 2012/27/UE se pot utiliza pentru a îndeplini orice cerință de a demonstra cantitatea de energie electrică produse prin cogenerarea de înaltă eficiență. În sensul alineatului (2) din prezentul articol, în cazul în care energia electrică este produsă prin cogenerare de înaltă eficiență utilizând surse regenerabile, nu se poate emite decât o singură garanție de origine care să indice ambele caracteristici.

(9)   Statele membre recunosc garanțiile de origine emise de alte state membre în conformitate cu prezenta directivă, exclusiv ca dovadă a elementelor menționate la alineatul (1) și la alineatul (7) primul paragraf literele (a)-(f). Un stat membru poate refuza să recunoască o garanție de origine numai când are îndoieli întemeiate cu privire la exactitatea, fiabilitatea sau veridicitatea acesteia. Statul membru respectiv comunică Comisiei acest refuz, precum și justificarea acestuia.

(10)   În cazul în care Comisia consideră că un refuz de a recunoaște o garanție de origine este neîntemeiat, Comisia poate adopta o decizie prin care impune statului membru în cauză să o recunoască.

(11)   Statele membre nu recunosc garanțiile de origine emise de o țară terță, cu excepția cazului în care Uniunea a încheiat un acord cu țara terță respectivă privind recunoașterea reciprocă a garanțiilor de origine emise în Uniune și a sistemelor de garanții de origine compatibile instituite în țara terță respectivă, și numai în cazurile în care există importuri sau exporturi directe de energie.

(12)   Un stat membru poate introduce, în conformitate cu dreptul Uniunii, criterii obiective, transparente și nediscriminatorii privind utilizarea garanțiilor de origine în conformitate cu obligațiile care îi revin în temeiul articolului 3 alineatul (9) din Directiva 2009/72/CE.

(13)   Comisia adoptă un raport prin care evaluează opțiunile pentru stabilirea unei etichete ecologice la nivelul întregii Uniuni în vederea promovării utilizării energiei din surse regenerabile provenite din instalațiile noi. Furnizorii utilizează informația conținută în garanțiile de origine pentru a demonstra respectarea cerințelor unei astfel de etichete.

Articolul 20

Accesul la rețele și exploatarea acestora

(1)   După caz, statele membre evaluează necesitatea extinderii infrastructurii existente a rețelei de gaze pentru a facilita integrarea gazelor din surse regenerabile.

(2)   După caz, statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să publice norme tehnice în conformitate cu articolul 8 din Directiva 2009/73/CE, în special norme privind racordarea la rețea care cuprind cerințe legate de calitatea, de odorizarea și de presiunea gazelor. Statele membre impun, de asemenea, ca operatorii de transport și de sistem și operatorii de distribuție să facă publice tarifele de racordare a instalațiilor de gaz din surse regenerabile, pe baza unor criterii obiective, transparente și nediscriminatorii.

(3)   În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire și răcire centralizată care să fie adaptată la dezvoltarea încălzirii și răcirii din instalații mari pe bază de biomasă, instalații de energie solară, de energie ambientală și de energie geotermală, precum și din căldură și răcoare reziduală.

Articolul 21

Autoconsumatorii de energie din surse regenerabile

(1)   Statele membre se asigură că consumatorii au dreptul de a deveni autoconsumatori de energie din surse regenerabile, sub rezerva prezentului articol.

(2)   Statele membre se asigură că, în mod individual sau prin intermediari, autoconsumatorii au dreptul:

| (a) | să producă energie din surse regenerabile, inclusiv pentru consumul propriu, să stocheze și să vândă producția lor excedentară de energie electrică din surse regenerabile, inclusiv prin contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, prin intermediul furnizorilor de energie electrică și al acordurilor privind tranzacțiile inter pares, fără a face obiectul:






  (i) | în legătură cu energia electrică pe care o consumă din rețea sau pe care o introduc în rețea, unor proceduri și taxe discriminatorii sau disproporționate și unor tarife de rețea care nu reflectă costurile; |
| --- | --- | --- |

(a)

să producă energie din surse regenerabile, inclusiv pentru consumul propriu, să stocheze și să vândă producția lor excedentară de energie electrică din surse regenerabile, inclusiv prin contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, prin intermediul furnizorilor de energie electrică și al acordurilor privind tranzacțiile inter pares, fără a face obiectul:

(i)

în legătură cu energia electrică pe care o consumă din rețea sau pe care o introduc în rețea, unor proceduri și taxe discriminatorii sau disproporționate și unor tarife de rețea care nu reflectă costurile;

| (ii) | în legătură cu energia electrică din surse regenerabile autoprodusă de aceștia, care rămâne în spațiile lor, unor proceduri discriminatorii sau disproporționate și oricărei taxe sau oricărui tarif; |
| --- | --- |

(ii)

în legătură cu energia electrică din surse regenerabile autoprodusă de aceștia, care rămâne în spațiile lor, unor proceduri discriminatorii sau disproporționate și oricărei taxe sau oricărui tarif;

| (b) | să instaleze și să exploateze sisteme de stocare a energiei electrice combinate cu instalații de producere a energiei electrice din surse regenerabile pentru autoconsum fără a trebui să plătească vreo taxă dublă, inclusiv taxe de rețea pentru energia electrică stocată care rămâne în spațiile lor; |
| --- | --- |

(b)

să instaleze și să exploateze sisteme de stocare a energiei electrice combinate cu instalații de producere a energiei electrice din surse regenerabile pentru autoconsum fără a trebui să plătească vreo taxă dublă, inclusiv taxe de rețea pentru energia electrică stocată care rămâne în spațiile lor;

| (c) | să își mențină drepturile și obligațiile de consumatori finali; |
| --- | --- |

(c)

să își mențină drepturile și obligațiile de consumatori finali;

| (d) | să primească, inclusiv, după caz, prin intermediul schemelor de sprijin, pentru energia electrică din surse regenerabile autoprodusă pe care o introduc în rețea, o remunerație care reflectă valoarea de piață a energiei electrice respective și care poate lua în considerare valoarea pe termen lung a energiei electrice introduse pentru rețea, mediu și societate. |
| --- | --- |

(d)

să primească, inclusiv, după caz, prin intermediul schemelor de sprijin, pentru energia electrică din surse regenerabile autoprodusă pe care o introduc în rețea, o remunerație care reflectă valoarea de piață a energiei electrice respective și care poate lua în considerare valoarea pe termen lung a energiei electrice introduse pentru rețea, mediu și societate.

(3)   Statele membre pot aplica taxe și tarife nediscriminatorii și proporționale autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile, în legătură cu energia electrică din surse regenerabile autoprodusă de aceștia care rămâne în spațiile lor într-unul sau mai multe din următoarele cazuri:

| (a) | dacă energia electrică din surse regenerabile autoprodusă este sprijinită efectiv prin intermediul unor scheme de sprijin, numai în măsura în care nu sunt subminate viabilitatea economică a proiectului și efectul de stimulare a unui astfel de sprijin; |
| --- | --- |

(a)

dacă energia electrică din surse regenerabile autoprodusă este sprijinită efectiv prin intermediul unor scheme de sprijin, numai în măsura în care nu sunt subminate viabilitatea economică a proiectului și efectul de stimulare a unui astfel de sprijin;

| (b) | începând cu 1 decembrie 2026, dacă proporția globală de instalații de autoconsum depășește 8 % din puterea totală instalată de energie electrică a unui stat membru și dacă se demonstrează, prin intermediul unei analize costuri-beneficii efectuate de autoritatea națională de reglementare a respectivului stat membru printr-un proces deschis, transparent și participativ, că dispoziția prevăzută la alineatul (2) litera (a) punctul (ii) fie a avut drept rezultat o sarcină disproporționată semnificativă pentru sustenabilitatea financiară pe termen lung a sistemului electric, fie creează un stimulent care depășește ceea ce este necesar în mod obiectiv pentru a obține o utilizare rentabilă a energiei din surse regenerabile, precum și că o astfel de sarcină sau un astfel de stimulent nu ar putea fi minimizat prin întreprinderea altor acțiuni rezonabile; sau |
| --- | --- |

(b)

începând cu 1 decembrie 2026, dacă proporția globală de instalații de autoconsum depășește 8 % din puterea totală instalată de energie electrică a unui stat membru și dacă se demonstrează, prin intermediul unei analize costuri-beneficii efectuate de autoritatea națională de reglementare a respectivului stat membru printr-un proces deschis, transparent și participativ, că dispoziția prevăzută la alineatul (2) litera (a) punctul (ii) fie a avut drept rezultat o sarcină disproporționată semnificativă pentru sustenabilitatea financiară pe termen lung a sistemului electric, fie creează un stimulent care depășește ceea ce este necesar în mod obiectiv pentru a obține o utilizare rentabilă a energiei din surse regenerabile, precum și că o astfel de sarcină sau un astfel de stimulent nu ar putea fi minimizat prin întreprinderea altor acțiuni rezonabile; sau

| (c) | dacă energia electrică din surse regenerabilă autoprodusă este produsă în instalații cu o putere totală instalată de energie electrică de peste 30 kW. |
| --- | --- |

(c)

dacă energia electrică din surse regenerabilă autoprodusă este produsă în instalații cu o putere totală instalată de energie electrică de peste 30 kW.

(4)   Statele membre se asigură că autoconsumatorii de energie din surse regenerabile aflați în aceeași clădire, inclusiv în blocuri de apartamente, au dreptul să se implice împreună în activități menționate la alineatul (2) și că le este permis să convină asupra punerii în comun a energiei din surse regenerabile care este produsă în locul sau locurile în care se află aceștia, fără a aduce atingere taxelor de rețea și altor taxe, comisioane, tarife și impozite relevante aplicabile fiecărui autoconsumator de energie din surse regenerabile. Statele membre pot face o diferență între autoconsumatorii de energie din surse regenerabile individuali și autoconsumatorii de energie din surse regenerabile care acționează colectiv. Orice astfel de diferențiere trebuie să fie proporțională și justificată corespunzător.

(5)   Instalația autoconsumatorului de energie din surse regenerabile poate fi deținută de o parte terță sau gestionată de o terță parte în ceea ce privește instalarea, exploatarea, inclusiv contorizarea și întreținerea, cu condiția ca partea terță să fie supusă instrucțiunilor autoconsumatorului de energie din surse regenerabile. Partea terță nu este considerată ea însăși un autoconsumator de energie din surse regenerabile.

(6)   Statele membre instituie un cadru favorabil pentru promovarea și facilitarea dezvoltării autoconsumului de energie din surse regenerabile, pe baza unei evaluări a barierelor nejustificate existente în calea autoconsumului de energie din surse regenerabile și a unei evaluări a potențialului acestui autoconsum pe teritoriile lor și în cadrul rețelelor lor energetice. Printre altele, respectivul cadru favorabil:

| (a) | abordează accesibilitatea autoconsumului de energie din surse regenerabile pentru toți clienții finali, inclusiv pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici; |
| --- | --- |

(a)

abordează accesibilitatea autoconsumului de energie din surse regenerabile pentru toți clienții finali, inclusiv pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici;

| (b) | abordează barierele nejustificate din calea finanțării proiectelor pe piață și măsurile în vederea facilitării accesului la finanțare; |
| --- | --- |

(b)

abordează barierele nejustificate din calea finanțării proiectelor pe piață și măsurile în vederea facilitării accesului la finanțare;

| (c) | abordează alte bariere de reglementare nejustificate din calea autoconsumului de energie din surse regenerabile, inclusiv pentru chiriași; |
| --- | --- |

(c)

abordează alte bariere de reglementare nejustificate din calea autoconsumului de energie din surse regenerabile, inclusiv pentru chiriași;

| (d) | abordează stimulentele pentru proprietarii de clădiri pentru a crea posibilități de autoconsum, inclusiv pentru chiriași; |
| --- | --- |

(d)

abordează stimulentele pentru proprietarii de clădiri pentru a crea posibilități de autoconsum, inclusiv pentru chiriași;

| (e) | acordă autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile, pentru energia electrică din surse regenerabile autoprodusă pe care o introduc în rețea, accesul nediscriminatoriu la schemele de sprijin relevante existente, precum și la toate segmentele pieței energiei electrice; |
| --- | --- |

(e)

acordă autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile, pentru energia electrică din surse regenerabile autoprodusă pe care o introduc în rețea, accesul nediscriminatoriu la schemele de sprijin relevante existente, precum și la toate segmentele pieței energiei electrice;

| (f) | asigură faptul că autoconsumatorii de energie din surse regenerabile contribuie într-un mod adecvat și echilibrat la partajarea costurilor totale ale sistemului atunci când energia electrică este introdusă în rețea. |
| --- | --- |

(f)

asigură faptul că autoconsumatorii de energie din surse regenerabile contribuie într-un mod adecvat și echilibrat la partajarea costurilor totale ale sistemului atunci când energia electrică este introdusă în rețea.

Statele membre includ un rezumat al politicilor și măsurilor adoptate în temeiul cadrului favorabil și, respectiv, o evaluare a punerii lor în aplicare în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

(7)   Prezentul articol nu aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE.

Articolul 22

Comunitățile de energie din surse regenerabile

(1)   Statele membre se asigură că clienții finali, în special clienții casnici, au dreptul să participe la o comunitate de energie din surse regenerabile, menținându-și în același timp drepturile și obligațiile de clienți finali și fără a fi supuși unor condiții sau proceduri nejustificate sau discriminatorii care ar putea să îi împiedice să participe la o comunitate de energie din surse regenerabile, cu condiția ca, în ceea ce privește întreprinderile private, participarea lor să nu constituie principala lor activitate comercială sau profesională.

(2)   Statele membre se asigură că comunitățile de energie din surse regenerabile au dreptul:

| (a) | să producă, să consume, să stocheze și să vândă energie din surse regenerabile, inclusiv prin contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

să producă, să consume, să stocheze și să vândă energie din surse regenerabile, inclusiv prin contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile;

| (b) | să folosească în comun, în interiorul comunității de energie din surse regenerabile, energia din surse regenerabile produsă de unitățile de producție deținute de comunitatea respectivă de energie din surse regenerabile, sub rezerva celorlalte cerințe stabilite în prezentul articol și cu menținerea drepturilor și obligațiilor membrilor comunității de energie din surse regenerabile în calitate de clienți; |
| --- | --- |

(b)

să folosească în comun, în interiorul comunității de energie din surse regenerabile, energia din surse regenerabile produsă de unitățile de producție deținute de comunitatea respectivă de energie din surse regenerabile, sub rezerva celorlalte cerințe stabilite în prezentul articol și cu menținerea drepturilor și obligațiilor membrilor comunității de energie din surse regenerabile în calitate de clienți;

| (c) | să aibă acces la toate piețele adecvate de energie, atât direct, cât și prin intermediari, în mod nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(c)

să aibă acces la toate piețele adecvate de energie, atât direct, cât și prin intermediari, în mod nediscriminatoriu.

(3)   Statele membre efectuează o evaluare a obstacolelor existente și a potențialului de dezvoltare a comunităților de energie din surse regenerabile pe teritoriile lor.

(4)   Statele membre asigură un cadru favorabil pentru promovarea și facilitarea dezvoltării de comunități de energie din surse regenerabile. Acest cadru asigură, printre altele, că:

| (a) | barierele de reglementare și administrative nejustificate în calea comunităților de energie din surse regenerabile sunt eliminate; |
| --- | --- |

(a)

barierele de reglementare și administrative nejustificate în calea comunităților de energie din surse regenerabile sunt eliminate;

| (b) | comunitățile de energie din surse regenerabile care furnizează energie sau servicii de agregare ori alte servicii energetice comerciale intră sub incidența dispozițiilor relevante pentru astfel de activități; |
| --- | --- |

(b)

comunitățile de energie din surse regenerabile care furnizează energie sau servicii de agregare ori alte servicii energetice comerciale intră sub incidența dispozițiilor relevante pentru astfel de activități;

| (c) | operatorul de distribuție relevant cooperează cu comunitățile de energie din surse regenerabile pentru a facilita transferurile de energie în cadrul acestor comunități; |
| --- | --- |

(c)

operatorul de distribuție relevant cooperează cu comunitățile de energie din surse regenerabile pentru a facilita transferurile de energie în cadrul acestor comunități;

| (d) | comunitățile de energie din surse regenerabile fac obiectul unor proceduri echitabile, proporționale și transparente, inclusiv proceduri privind înregistrarea și acordarea licențelor, și al unor taxe de rețea care reflectă costurile, precum și al unor taxe, tarife și impozite relevante, asigurându-se că acestea contribuie în mod adecvat, echitabil și echilibrat la partajarea costurilor totale ale sistemului în conformitate cu o analiză transparentă a costurilor și beneficiilor surselor de energie distribuite, elaborată de autoritățile naționale competente; |
| --- | --- |

(d)

comunitățile de energie din surse regenerabile fac obiectul unor proceduri echitabile, proporționale și transparente, inclusiv proceduri privind înregistrarea și acordarea licențelor, și al unor taxe de rețea care reflectă costurile, precum și al unor taxe, tarife și impozite relevante, asigurându-se că acestea contribuie în mod adecvat, echitabil și echilibrat la partajarea costurilor totale ale sistemului în conformitate cu o analiză transparentă a costurilor și beneficiilor surselor de energie distribuite, elaborată de autoritățile naționale competente;

| (e) | comunitățile de energie din surse regenerabile beneficiază de un tratament nediscriminatoriu în ceea ce privește activitățile, drepturile și obligațiile lor în calitate de clienți finali, de producători, de furnizori, de operatori de distribuție sau în calitate de alt tip de participanți pe piață; |
| --- | --- |

(e)

comunitățile de energie din surse regenerabile beneficiază de un tratament nediscriminatoriu în ceea ce privește activitățile, drepturile și obligațiile lor în calitate de clienți finali, de producători, de furnizori, de operatori de distribuție sau în calitate de alt tip de participanți pe piață;

| (f) | participarea la comunități de energie din surse regenerabile este accesibilă pentru toți consumatorii, inclusiv pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici; |
| --- | --- |

(f)

participarea la comunități de energie din surse regenerabile este accesibilă pentru toți consumatorii, inclusiv pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici;

| (g) | sunt disponibile instrumente pentru facilitarea accesului la finanțare și la informații; |
| --- | --- |

(g)

sunt disponibile instrumente pentru facilitarea accesului la finanțare și la informații;

| (h) | autorităților publice li se acordă sprijin pentru reglementare și pentru consolidarea capacităților la înființarea și favorizarea comunităților de energie din surse regenerabile și în vederea ajutării autorităților să participe în mod direct; |
| --- | --- |

(h)

autorităților publice li se acordă sprijin pentru reglementare și pentru consolidarea capacităților la înființarea și favorizarea comunităților de energie din surse regenerabile și în vederea ajutării autorităților să participe în mod direct;

| (i) | există reguli pentru a asigura un tratament egal și nediscriminatoriu pentru consumatorii care participă la comunitatea de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(i)

există reguli pentru a asigura un tratament egal și nediscriminatoriu pentru consumatorii care participă la comunitatea de energie din surse regenerabile.

(5)   Elementele principale ale cadrului favorabil menționat la alineatul (4) și ale punerii în aplicare a acestuia fac parte din actualizările planurilor naționale integrate privind energia și clima ale statelor membre și din rapoartele intermediare, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

(6)   Statele membre pot dispune ca comunitățile de energie din surse regenerabile să fie deschise participării transfrontaliere.

(7)   Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre țin seama de particularitățile comunităților de energie din surse regenerabile atunci când concep scheme de sprijin, pentru a le permite acestora să concureze pentru sprijin pe picior de egalitate cu alți participanți pe piață.

Articolul 23

Adoptarea pe scară largă a utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii

(1)   Pentru a promova utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat membru depune eforturi pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul menționat cu o valoare orientativă de 1,3 puncte procentuale ca medie anuală calculată pentru perioadele 2021-2025 și 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii în 2020, exprimată ca pondere națională din consumul de energie finală și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7, fără a aduce atingere alineatului (2) din prezentul articol. Respectiva creștere se limitează la o valoare orientativă de 1,1 puncte procentuale pentru statele membre în care nu se utilizează căldura și răcoarea reziduală. Statele membre acordă prioritate celor mai bune tehnologii disponibile, după caz.

(2)   În sensul alineatului (1), atunci când își calculează ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și creșterea medie anuală, în conformitate cu alineatul menționat, fiecare stat membru:

| (a) | poate calcula căldura și răcoarea reziduală, sub rezerva unei limite de 40 % din creșterea medie anuală; |
| --- | --- |

(a)

poate calcula căldura și răcoarea reziduală, sub rezerva unei limite de 40 % din creșterea medie anuală;

| (b) | în cazul în care ponderea sa a energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii este de peste 60 %, statul membru poate considera că o astfel de pondere acoperă creșterea medie anuală; și |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care ponderea sa a energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii este de peste 60 %, statul membru poate considera că o astfel de pondere acoperă creșterea medie anuală; și

| (c) | în cazul în care ponderea sa a energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii este de peste 50 % și până la 60 %, statul membru poate considera că o astfel de pondere acoperă jumătate din creșterea medie anuală. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care ponderea sa a energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii este de peste 50 % și până la 60 %, statul membru poate considera că o astfel de pondere acoperă jumătate din creșterea medie anuală.

Atunci când decid ce măsuri să adopte în vederea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, statele membre pot ține cont de raportul cost-eficacitate, care să reflecte barierele structurale create de ponderea ridicată a gazelor naturale sau a răcirii ori a unei structuri caracterizate de așezări umane dispersate cu o densitate redusă a populației.

În cazul în care aceste măsuri ar conduce la un nivel mai scăzut de creștere medie anuală decât cel menționat la alineatul (1) de la prezentul articol, statele membre fac public acest lucru, de exemplu prin intermediul rapoartelor lor naționale intermediare integrate privind energia și clima, în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) 2018/1999, și oferă Comisiei o justificare, inclusiv a măsurilor alese, după cum se menționează la al doilea paragraf din prezentul alineat.

(3)   Statele membre pot stabili și publica, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, o listă a măsurilor și pot desemna și face publice denumirile entitățile de implementare, ca de exemplu furnizori de combustibil, organisme publice sau profesionale, care urmează să contribuie la creșterea medie anuală menționată la alineatul (1).

(4)   Statele membre pot pune în aplicare creșterea medie anuală menționată la alineatul (1), printre altele, printr-una sau mai multe din opțiunile următoare:

| (a) | încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în energia și în combustibilii energetici furnizați pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(a)

încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în energia și în combustibilii energetici furnizați pentru încălzire și răcire;

| (b) | măsuri de atenuare directe, precum instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de atenuare directe, precum instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire;

| (c) | măsuri de atenuare indirecte acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) prin sprijin acordat unor măsuri de atenuare indirecte, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de atenuare indirecte acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) prin sprijin acordat unor măsuri de atenuare indirecte, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (d) | alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, pentru a realiza creșterea medie anuală menționată la alineatul (1), incluzând măsuri fiscale sau alte stimulente financiare. |
| --- | --- |

(d)

alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, pentru a realiza creșterea medie anuală menționată la alineatul (1), incluzând măsuri fiscale sau alte stimulente financiare.

Atunci când adoptă și pun în aplicare măsurile menționate la primul paragraf, statele membre urmăresc să asigure accesibilitatea măsurilor pentru toți consumatorii, în special pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici, care altfel nu ar dispune de suficient capital inițial pentru a beneficia de ele.

(5)   Statele membre pot utiliza structurile instituite în temeiul schemelor de obligații în materie de economii de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE pentru a pune în aplicare și a monitoriza măsurile menționate la alineatul (3) de la prezentul articol.

(6)   În cazul în care sunt desemnate entități în temeiul alineatului (3), statele membre se asigură de caracterul măsurabil și verificabil al contribuției acelor entități desemnate și de faptul că entitățile desemnate prezintă un raport anual privind:

| (a) | cantitatea totală de energie furnizată pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea totală de energie furnizată pentru încălzire și răcire;

| (b) | cantitatea totală de energie din surse regenerabile furnizată pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea totală de energie din surse regenerabile furnizată pentru încălzire și răcire;

| (c) | cantitatea de căldură și răcoare reziduală furnizată pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea de căldură și răcoare reziduală furnizată pentru încălzire și răcire;

| (d) | ponderea energiei din surse regenerabile și a căldurii și răcorii reziduale în cantitatea totală de energie furnizată pentru încălzire și răcire; și |
| --- | --- |

(d)

ponderea energiei din surse regenerabile și a căldurii și răcorii reziduale în cantitatea totală de energie furnizată pentru încălzire și răcire; și

| (e) | tipul de sursă regenerabilă de energie. |
| --- | --- |

(e)

tipul de sursă regenerabilă de energie.

Articolul 24

Încălzirea și răcirea centralizată

(1)   Statele membre se asigură că se pun la dispoziția consumatorilor finali informații cu privire la performanța energetică și la ponderea energiei din surse regenerabile în sistemele lor de încălzire și răcire centralizată, într-un mod ușor accesibil, cum ar fi pe site-urile web ale furnizorilor, în facturile anuale sau la cerere.

(2)   Statele membre stabilesc măsurile și condițiile necesare pentru a permite clienților sistemelor de încălzire sau răcire centralizată care nu se califică drept „sistem eficient de încălzire și răcire centralizată”, sau care nu devin astfel de sisteme până la 31 decembrie 2025, pe baza unui plan aprobat de autoritatea competentă, să se debranșeze prin rezilierea sau modificarea contractului lor, pentru a produce ei înșiși încălzire sau răcire din surse regenerabile.

Atunci când rezilierea unui contract este legată de debranșarea fizică, o astfel de reziliere poate fi condiționată de plata unei compensații pentru costurile cauzate direct de debranșarea fizică și de partea neamortizată a activelor necesare pentru a furniza căldură și răcoare clientului respectiv.

(3)   Statele membre pot restricționa dreptul de debranșare prin rezilierea sau modificarea unui contract în conformitate cu alineatul (2), acordându-l numai clienților care pot demonstra că soluția alternativă planificată de alimentare pentru încălzire și răcire duce la o performanță energetică semnificativ mai mare. Evaluarea performanței energetice a soluției alternative de alimentare poate fi bazată pe certificatul de performanță energetică.

(4)   Statele membre stabilesc măsurile necesare pentru a se asigura că sistemele de încălzire și de răcire centralizată contribuie la creșterea menționată la articolul 23 alineatul (1) din prezenta directivă prin punerea în aplicare a cel puțin uneia dintre următoarele două opțiuni:

| (a) | depunerea de eforturi pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată cu cel puțin un punct procentual, calculat ca medie anuală pentru perioada 2021-2025 și pentru perioada 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile și din căldura și răcoarea reziduală în încălzirea și răcirea centralizată în 2020, ponderea fiind exprimată ca parte din consumul de energie finală pentru încălzirea și răcirea centralizată, prin punerea în aplicare de măsuri care au potențialul să declanșeze această creștere medie anuală în anii cu condiții climatice normale.
  Statele membre cu o pondere a energiei din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată de peste 60 % pot considera că o astfel de pondere acoperă creșterea medie anuală menționată la primul paragraf de la această literă.
  Statele membre prevăd măsurile necesare pentru a pune în aplicare creșterea medie anuală menționată în primul paragraf de la această literă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(a)

depunerea de eforturi pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată cu cel puțin un punct procentual, calculat ca medie anuală pentru perioada 2021-2025 și pentru perioada 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile și din căldura și răcoarea reziduală în încălzirea și răcirea centralizată în 2020, ponderea fiind exprimată ca parte din consumul de energie finală pentru încălzirea și răcirea centralizată, prin punerea în aplicare de măsuri care au potențialul să declanșeze această creștere medie anuală în anii cu condiții climatice normale.

Statele membre cu o pondere a energiei din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată de peste 60 % pot considera că o astfel de pondere acoperă creșterea medie anuală menționată la primul paragraf de la această literă.

Statele membre prevăd măsurile necesare pentru a pune în aplicare creșterea medie anuală menționată în primul paragraf de la această literă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (b) | asigurarea faptului că operatorii de sisteme de încălzire sau răcire centralizată au obligația de a racorda furnizorii de energie din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală sau că au obligația de a se oferi să racordeze și să cumpere, de la furnizori-părți terțe, căldură și răcoare din surse regenerabile și din căldură sau răcoare reziduală, pe baza unor criterii nediscriminatorii stabilite de autoritatea competentă a statului membru în cauză, atunci când trebuie să realizeze una sau mai multe dintre următoarele:






  (i) | să satisfacă cererea unor clienți noi; |
| --- | --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că operatorii de sisteme de încălzire sau răcire centralizată au obligația de a racorda furnizorii de energie din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală sau că au obligația de a se oferi să racordeze și să cumpere, de la furnizori-părți terțe, căldură și răcoare din surse regenerabile și din căldură sau răcoare reziduală, pe baza unor criterii nediscriminatorii stabilite de autoritatea competentă a statului membru în cauză, atunci când trebuie să realizeze una sau mai multe dintre următoarele:

(i)

să satisfacă cererea unor clienți noi;

| (ii) | să înlocuiască capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare; |
| --- | --- |

(ii)

să înlocuiască capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare;

| (iii) | să extindă capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare. |
| --- | --- |

(iii)

să extindă capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare.

(5)   În cazul în care un stat membru își exercită opțiunea menționată la alineatul (4) litera (b), un operator de sistem de încălzire sau răcire centralizată poate refuza să racordeze și să cumpere căldură sau răcoare de la furnizori-părți terțe în cazul în care:

| (a) | sistemul nu dispune de puterea necesară din cauza altor furnizări de căldură și răcoare reziduală, de căldură sau răcoare din surse regenerabile de energie sau de căldură sau răcoare produsă prin cogenerarea de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

(a)

sistemul nu dispune de puterea necesară din cauza altor furnizări de căldură și răcoare reziduală, de căldură sau răcoare din surse regenerabile de energie sau de căldură sau răcoare produsă prin cogenerarea de înaltă eficiență;

| (b) | căldura sau răcoarea de la furnizorul-parte terță nu respectă parametrii tehnici necesari pentru racordare și pentru asigurarea funcționării fiabile și sigure a sistemului de încălzire și răcire centralizată; sau |
| --- | --- |

(b)

căldura sau răcoarea de la furnizorul-parte terță nu respectă parametrii tehnici necesari pentru racordare și pentru asigurarea funcționării fiabile și sigure a sistemului de încălzire și răcire centralizată; sau

| (c) | operatorul poate demonstra că furnizarea accesului ar duce la o creștere excesivă a costului căldurii sau răcirii pentru clienții finali în comparație cu costul aferent utilizării principalului furnizor local de căldură sau răcoare cu care ar concura furnizorul de energie din surse regenerabile și de căldură sau răcoare reziduală. |
| --- | --- |

(c)

operatorul poate demonstra că furnizarea accesului ar duce la o creștere excesivă a costului căldurii sau răcirii pentru clienții finali în comparație cu costul aferent utilizării principalului furnizor local de căldură sau răcoare cu care ar concura furnizorul de energie din surse regenerabile și de căldură sau răcoare reziduală.

Statele membre se asigură că, în cazul în care un operator al sistemului de încălzire sau răcire centralizată refuză să racordeze un furnizor de încălzire sau de răcire în temeiul primului paragraf, operatorul respectiv pune la dispoziția autorității competente, în conformitate cu alineatul (9), informații cu privire la motivele refuzului, precum și cu privire la condițiile care trebuie îndeplinite și la măsurile care trebuie luate în sistem pentru a face posibilă racordarea.

(6)   În cazul în care un stat membru își exercită opțiunea menționată la alineatul (4) litera (b), acesta poate excepta de la aplicarea respectivei litere operatorii următoarelor sisteme de încălzire și răcire centralizată:

| (a) | sistemele eficiente de încălzire și răcire centralizată; |
| --- | --- |

(a)

sistemele eficiente de încălzire și răcire centralizată;

| (b) | încălzirea și răcirea centralizată eficientă care exploatează cogenerarea de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

(b)

încălzirea și răcirea centralizată eficientă care exploatează cogenerarea de înaltă eficiență;

| (c) | încălzirea și răcirea centralizată care, pe baza unui plan aprobat de autoritatea competentă, devin încălzire sau răcire centralizată eficientă până la 31 decembrie 2025; |
| --- | --- |

(c)

încălzirea și răcirea centralizată care, pe baza unui plan aprobat de autoritatea competentă, devin încălzire sau răcire centralizată eficientă până la 31 decembrie 2025;

| (d) | încălzirea și răcirea centralizată cu o putere termică instalată totală mai mică de 20 MW. |
| --- | --- |

(d)

încălzirea și răcirea centralizată cu o putere termică instalată totală mai mică de 20 MW.

(7)   Dreptul de debranșare prin rezilierea sau modificarea contractului în conformitate cu alineatul (2) poate fi exercitat de clienții persoane fizice, de întreprinderile comune formate de clienți sau de părțile care acționează în numele clienților. În cazul blocurilor de apartamente, o astfel de debranșare poate fi exercitată numai la nivelul întregii clădiri, cu respectarea prevederilor dreptului în vigoare privind locuințele.

(8)   Statele membre impun operatorilor de sisteme de distribuție de energie electrică să evalueze, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire sau răcire centralizată din zona lor respectivă, potențialul sistemelor de încălzire sau răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv participarea activă a cererii și stocarea energiei electrice excedentare din surse regenerabile și, de asemenea, să evalueze dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficient din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative.

(9)   Statele membre asigură faptul că drepturile consumatorilor și normele de exploatare a sistemelor de încălzire și răcire centralizată în conformitate cu prezentul articol sunt clar definite de autoritatea competentă și că aceasta asigură respectarea lor.

(10)   Un stat membru nu este obligat să aplice alineatele (2)-(9) din prezentul articol în cazul în care:

| (a) | ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate este mai mică sau egală cu 2 % din consumul global de energie pentru încălzire și răcire la 24 decembrie 2018; |
| --- | --- |

(a)

ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate este mai mică sau egală cu 2 % din consumul global de energie pentru încălzire și răcire la 24 decembrie 2018;

| (b) | ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate crește peste pragul de 2 %, prin dezvoltarea unor sisteme noi eficiente de încălzire și răcire centralizată pe baza planului său național integrat privind energia și clima, în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999, sau pe baza evaluării menționate la articolul 15 alineatul (7) din prezenta directivă; sau |
| --- | --- |

(b)

ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate crește peste pragul de 2 %, prin dezvoltarea unor sisteme noi eficiente de încălzire și răcire centralizată pe baza planului său național integrat privind energia și clima, în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999, sau pe baza evaluării menționate la articolul 15 alineatul (7) din prezenta directivă; sau

| (c) | ponderea sistemelor menționate la alineatul (6) din prezentul articol reprezintă peste 90 % din totalul vânzărilor sale de încălzire și răcire centralizată. |
| --- | --- |

(c)

ponderea sistemelor menționate la alineatul (6) din prezentul articol reprezintă peste 90 % din totalul vânzărilor sale de încălzire și răcire centralizată.

Articolul 25

Adoptarea pe scară largă a utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor

(1)   Pentru a promova utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor, fiecare stat membru impune furnizorilor de combustibil obligația de a asigura o pondere a energiei din surse regenerabile în consumul final de energie în sectorul transporturilor de cel puțin 14 % până în 2030 (ponderea minimă), în concordanță cu o traiectorie orientativă stabilită de statul membru și calculată în conformitate cu metodologia prevăzută în prezentul articol și în articolele 26 și 27. Comisia analizează această obligație, în vederea înaintării, până în 2023, a unei propuneri legislative vizând creșterea acesteia în cazul în care se constată reduceri suplimentare substanțiale ale costurilor de producție a energiei din surse regenerabile, dacă revizuirea este necesară pentru îndeplinirea angajamentelor internaționale ale Uniunii în materie de decarbonizare ori dacă o reducere semnificativă a consumului de energie în Uniune justifică acest lucru.

Statele membre pot acorda derogări sau pot face distincție în ceea ce privește diferiții furnizori de combustibil și diferiții vectori energetici atunci când stabilesc obligația furnizorilor de combustibil, asigurându-se că se ține cont de diversele stadii de maturitate ale diferitelor tehnologii și de costurile aferente acestora.

Pentru calculul ponderii minime menționate la primul paragraf, statele membre:

| (a) | țin seama și de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi atunci când aceștia sunt utilizați drept produs intermediar pentru producerea de combustibili convenționali; și |
| --- | --- |

(a)

țin seama și de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi atunci când aceștia sunt utilizați drept produs intermediar pentru producerea de combustibili convenționali; și

| (b) | pot ține seama de combustibilii pe bază de carbon reciclat. |
| --- | --- |

(b)

pot ține seama de combustibilii pe bază de carbon reciclat.

În cadrul ponderii minime menționate la primul paragraf, contribuția biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A ca pondere din consumul final de energie în sectorul transporturilor este de cel puțin 0,2 % în 2022, cel puțin 1 % în 2025 și cel puțin 3,5 % în 2030.

Statele membre pot excepta furnizorii de combustibili care furnizează combustibil sub formă de energie electrică sau de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi de la cerința de a respecta, în legătură cu acești combustibili, ponderea minimă a biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A.

Atunci când stabilesc obligația menționată la primul și la al patrulea paragraf de a garanta atingerea ponderilor prevăzute de acestea, statele membre pot face acest lucru, printre altele, prin măsuri care vizează volumele, conținutul energetic sau emisiile de gaze cu efect de seră, cu condiția să fie demonstrat faptul că ponderile minime menționate la primul și la al patrulea paragraf sunt atinse.

(2)   Reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră generate de utilizarea de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi este de cel puțin 70 % începând cu 1 ianuarie 2021.

Până la 1 ianuarie 2021, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor praguri minime adecvate pentru reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin intermediul unei evaluări a duratei de viață, care ia în considerare particularitățile fiecărui combustibil.

Articolul 26

Norme specifice pentru biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă produși din culturi alimentare și furajere

(1)   Pentru calcularea consumului final brut de energie din surse regenerabile al unui stat membru menționat la articolul 7 și a ponderii minime menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf, ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în transporturi, dacă sunt produși din culturi alimentare și furajere, nu depășește cu mai mult de un punct procentual ponderea acestor combustibili în consumul final de energie în sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare în 2020 în statul membru respectiv, până la maximum 7 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare în statul membru respectiv.

Atunci când această pondere este sub 1 % într-un stat membru, aceasta poate fi crescută la un maximum de 2 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare.

Statele membre pot stabili o limită mai joasă și pot face distincție, în sensul articolului 29 alineatul (1), între diferitele tipuri de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, ținând seama de cele mai bune dovezi disponibile privind impactul schimbării indirecte a destinației terenurilor. De exemplu, statele membre pot stabili o limită mai joasă pentru ponderea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă produși din culturi de plante oleaginoase.

În cazul în care ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în transporturi, produși din culturi alimentare și furajere într-un stat membru este limitată la o pondere mai scăzută de 7 % sau un stat membru decide să limiteze ponderea și mai mult, respectivul stat membru poate reduce în consecință ponderea minimă menționată la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf, cu maximum 7 puncte procentuale.

(2)   Pentru calcularea consumului final brut de energie din surse regenerabile al unui stat membru, menționat la articolul 7, și a ponderii minime menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf, ponderea biocombustibililor, a biolichidelor sau și a combustibililor din biomasă produși din culturi alimentare și furajere care prezintă riscuri ridicate din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, pentru care se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon, nu depășesc nivelul de consum al acestor tipuri de combustibili în respectivul stat membru în 2019, cu excepția cazului în care sunt certificați drept biocombustibili, biolichide sau combustibili din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, în temeiul prezentului paragraf.

Începând cu 31 decembrie 2023 și cel târziu până la 2030, limita respectivă scade treptat până la 0 %.

Până la 1 februarie 2019, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind starea expansiunii producției de culturi alimentare și furajere relevante la nivel mondial.

Până la 1 februarie 2019, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea criteriilor pentru certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor și pentru determinarea materiilor prime cu risc crescut din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, pentru care se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon. Raportul și actul delegat care îl însoțește se întemeiază pe cele mai fiabile date științifice disponibile.

Până la 1 septembrie 2023, Comisia revizuiește criteriile stabilite prin actul delegat menționat la al patrulea paragraf, pe baza celor mai fiabile date științifice disponibile, și adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 35 de modificare a acestor criterii, după caz, și de includere a unei traiectorii de scădere treptată a contribuției la obiectivul Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) și la ponderea minimă menționată la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf a biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri crescute din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, produși din materii prime pentru care se observă o expansiune semnificativă a producției în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon.

Articolul 27

Reguli de calcul cu privire la ponderile minime ale energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor

(1)   Pentru calcularea ponderilor minime menționate la articolul 25 alineatul (1) primul și al patrulea paragraf, se aplică următoarele dispoziții:

| (a) | pentru calcularea numitorului, și anume conținutul energetic al combustibililor pentru transportul rutier și transportul feroviar furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață, se iau în considerare benzina, motorina, gazul natural, biocombustibilii, biogazul, combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, combustibilii pe bază de carbon reciclat și energia electrică furnizate pentru sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare; |
| --- | --- |

(a)

pentru calcularea numitorului, și anume conținutul energetic al combustibililor pentru transportul rutier și transportul feroviar furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață, se iau în considerare benzina, motorina, gazul natural, biocombustibilii, biogazul, combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, combustibilii pe bază de carbon reciclat și energia electrică furnizate pentru sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare;

| (b) | pentru calcularea numărătorului, și anume cantitatea de energie din surse regenerabile consumată în sectorul transporturilor în sensul articolul 25 alineatul (1) primul paragraf, se ia în considerare conținutul energetic al tuturor tipurilor de energie din surse regenerabile furnizată în toate sectoarele de transport, inclusiv energia electrică din surse regenerabile furnizată pentru sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare. Statele membre pot lua în considerare și combustibilii pe bază de carbon reciclat.
  Pentru calcularea numărătorului, ponderea biocombustibililor și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea B este limitată la 1,7 % din conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață, mai puțin în cazul Ciprului și al Maltei. Dacă este justificat, statele membre pot modifica limita respectivă, ținând cont de disponibilitatea materiilor prime. Orice modificare face obiectul aprobării Comisiei. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului, și anume cantitatea de energie din surse regenerabile consumată în sectorul transporturilor în sensul articolul 25 alineatul (1) primul paragraf, se ia în considerare conținutul energetic al tuturor tipurilor de energie din surse regenerabile furnizată în toate sectoarele de transport, inclusiv energia electrică din surse regenerabile furnizată pentru sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare. Statele membre pot lua în considerare și combustibilii pe bază de carbon reciclat.

Pentru calcularea numărătorului, ponderea biocombustibililor și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea B este limitată la 1,7 % din conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață, mai puțin în cazul Ciprului și al Maltei. Dacă este justificat, statele membre pot modifica limita respectivă, ținând cont de disponibilitatea materiilor prime. Orice modificare face obiectul aprobării Comisiei.

| (c) | pentru calcularea atât a numărătorului, cât și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi stabilite în anexa III. Pentru stabilirea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi care nu sunt incluși în anexa III, statele membre utilizează standardele relevante ale organizațiilor de standardizare europene pentru determinarea puterii calorice a combustibililor. În cazul în care nu a fost adoptat în acest sens niciun standard al unei organizații de standardizare europene, se utilizează standardele ISO relevante. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a modifica prezenta directivă prin adaptarea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi, astfel cum este prevăzut în anexa III, în concordanță cu progresul științific și tehnic. |
| --- | --- |

(c)

pentru calcularea atât a numărătorului, cât și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi stabilite în anexa III. Pentru stabilirea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi care nu sunt incluși în anexa III, statele membre utilizează standardele relevante ale organizațiilor de standardizare europene pentru determinarea puterii calorice a combustibililor. În cazul în care nu a fost adoptat în acest sens niciun standard al unei organizații de standardizare europene, se utilizează standardele ISO relevante. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a modifica prezenta directivă prin adaptarea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi, astfel cum este prevăzut în anexa III, în concordanță cu progresul științific și tehnic.

(2)   Pentru a demonstra respectarea ponderilor minime menționate la articolul 25 alineatul (1):

| (a) | ponderea biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi produse din materiile prime enumerate în anexa IX poate fi considerată a fi egală cu dublul conținutului său energetic; |
| --- | --- |

(a)

ponderea biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi produse din materiile prime enumerate în anexa IX poate fi considerată a fi egală cu dublul conținutului său energetic;

| (b) | ponderea energiei electrice din surse regenerabile este considerată a fi egală cu de patru ori conținutul său energetic atunci când este furnizată pentru vehicule rutiere și poate fi considerată a fi de 1,5 ori conținutul său energetic atunci când este furnizată pentru transportul feroviar; |
| --- | --- |

(b)

ponderea energiei electrice din surse regenerabile este considerată a fi egală cu de patru ori conținutul său energetic atunci când este furnizată pentru vehicule rutiere și poate fi considerată a fi de 1,5 ori conținutul său energetic atunci când este furnizată pentru transportul feroviar;

| (c) | cu excepția combustibililor produși din culturi alimentare sau furajere, ponderea combustibililor furnizați sectorului aviației și celui maritim este considerată a fi de 1,2 ori conținutul lor energetic. |
| --- | --- |

(c)

cu excepția combustibililor produși din culturi alimentare sau furajere, ponderea combustibililor furnizați sectorului aviației și celui maritim este considerată a fi de 1,2 ori conținutul lor energetic.

(3)   Pentru a calcula ponderea pe care o are energia electrică din surse regenerabile din energia electrică furnizată pentru vehicule rutiere și feroviare în sensul alineatului (1) din prezentul articol, statele membre se raportează la perioada de doi ani anterioară anului în care energia electrică este furnizată pe teritoriul lor.

Prin derogare de la primul paragraf din prezentul alineat, pentru a determina ponderea de energie electrică în sensul alineatului (1) din prezentul articol în cazul energiei electrice obținute prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică din surse regenerabile și furnizate vehiculelor rutiere, energia electrică respectivă se consideră a fi în totalitate din surse regenerabile.

Pentru a se garanta că creșterea preconizată a cererii de energie electrică în sectorul transporturilor, dincolo de actualul nivel de referință, este satisfăcută printr-o capacitate suplimentară de producere a energiei din surse regenerabile, Comisia elaborează un cadru privind adiționalitatea în sectorul transporturilor și elaborează diverse opțiuni în vederea determinării nivelului de referință al statelor membre și a măsurării adiționalității.

În sensul prezentului alineat, atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.

Cu toate acestea, energia electrică obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produs din surse regenerabile și utilizați în transporturi, cu condiția ca instalația:

| (a) | să intre în funcțiune după sau în același timp cu instalația care produce combustibilul lichid și gazos de origine nebiologică produs din surse regenerabile și utilizat în transporturi; și |
| --- | --- |

(a)

să intre în funcțiune după sau în același timp cu instalația care produce combustibilul lichid și gazos de origine nebiologică produs din surse regenerabile și utilizat în transporturi; și

| (b) | să nu fie racordată la rețea sau, dacă este racordată la rețea, să se poată furniza dovezi că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea. |
| --- | --- |

(b)

să nu fie racordată la rețea sau, dacă este racordată la rețea, să se poată furniza dovezi că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea.

Energia electrică care a fost preluată din rețea poate fi considerată complet regenerabilă cu condiția ca aceasta să fie produsă exclusiv din surse regenerabile și caracteristicile regenerabile și alte criterii corespunzătoare să fi fost demonstrate, asigurându-se faptul că în ceea ce privește energia electrică în cauză caracteristicile regenerabile sunt revendicate o singură dată și într-un singur sector de utilizare finală.

Până la 31 decembrie 2021, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unei metodologii a Uniunii care să stabilească norme detaliate pentru operatorii economici în vederea respectării cerințelor stabilite la al cincilea și al șaselea paragraf din prezentul alineat.

Articolul 28

Alte dispoziții privind energia din surse regenerabile în sectorul transporturilor

(1)   În vederea reducerii la minimum a riscului ca loturi unice să fie revendicate mai mult de o singură dată în Uniune, statele membre și Comisia consolidează cooperarea dintre sistemele naționale și dintre sistemele naționale și sistemele și factorii voluntari de verificare stabiliți în temeiul articolului 30, inclusiv, dacă este cazul, schimbul de date. În cazul în care o autoritate competentă a unui stat membru suspectează că s-a comis o fraudă sau depistează o astfel de fraudă, ea informează, după caz, celelalte state membre.

(2)   Comisia se asigură că se creează o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea combustibililor lichizi și gazoși utilizați în transporturi ce sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) sau ce sunt luați în considerare în scopurile menționate la articolul 29 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c). Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în respectiva bază de date informații privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor respectivi, inclusiv emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la furnizorul de combustibil care introduce combustibilul pe piață. Un stat membru poate crea o bază de date națională care să fie conectată la baza de date a Uniunii și care să garanteze faptul că informațiile introduse sunt transferate imediat în ambele baze de datei.

Furnizorii de combustibil introduc în baza de date relevantă informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite în articolul 25 alineatul (1) primul și al patrulea paragraf.

(3)   Până la 31 decembrie 2021, statele membre iau măsuri pentru a asigura disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile utilizați în transporturi, inclusiv în ceea ce privește punctele de reîncărcare cu putere înaltă accesibile publicului și a altor infrastructuri de realimentare, după cum se prevede în cadrele lor naționale de politică în conformitate cu Directiva 2014/94/UE.

(4)   Statele membre au acces la baza de date a Uniunii menționate la al doilea paragraf din prezentul articol. Acestea iau măsuri pentru a se asigura că operatorii economici introduc informații exacte în baza de date relevantă. Comisia solicită schemelor care fac obiectul unei decizii luate în temeiul articolului 30 alineatul (4) din prezenta directivă să confirme respectarea acestei cerințe atunci când verifică conformitatea cu criteriile de durabilitate prevăzute pentru biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă. Aceasta publică, din doi în doi ani, informații agregate din baza de date a Uniunii în temeiul anexei VIII la Regulamentul (UE) 2018/1999.

(5)   Până la 31 decembrie 2021, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin specificarea metodologiei de stabilire a ponderii biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi rezultate din prelucrarea biomasei împreună cu combustibili fosili în cadrul unui proces comun și prin specificarea metodologiei de evaluare a reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră ale combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi și ale combustibililor pe bază de carbon reciclat, care asigură faptul că nu se acordă credit pentru emisiile evitate pentru CO2 a cărui captură a primit deja un credit de emisie în temeiul altor dispoziții de drept.

(6)   Până la 25 iunie 2019 și, ulterior, la fiecare doi ani, Comisia revizuiește lista materiilor prime stabilită în anexa IX părțile A și B în vederea adăugării de noi materii prime, în conformitate cu principiile stabilite în al treilea paragraf.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a modifica lista materiilor prime stabilită în anexa IX părțile A și B, însă numai prin adăugarea de materii prime, iar nu și prin eliminarea acestora. Materiile prime care pot fi prelucrate numai cu ajutorul unor tehnologii avansate se adaugă în anexa IX partea A. Materiile prime care pot fi prelucrate în biocombustibili sau a biogazului pentru transporturi cu ajutorul tehnologiilor mature se adaugă în anexa IX partea B.

Aceste acte delegate se bazează pe o analiză a potențialului materiei de bază ca materie primă pentru producția de biocombustibili și a biogazului pentru transporturi, ținând seama de toate următoarele elemente:

| (a) | principiile economiei circulare și ale ierarhiei deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(a)

principiile economiei circulare și ale ierarhiei deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE;

| (b) | criteriile de durabilitate ale Uniunii stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7); |
| --- | --- |

(b)

criteriile de durabilitate ale Uniunii stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7);

| (c) | necesitatea de a evita efecte semnificative de denaturare a piețelor produselor și a produselor secundare, deșeurilor sau reziduurilor; |
| --- | --- |

(c)

necesitatea de a evita efecte semnificative de denaturare a piețelor produselor și a produselor secundare, deșeurilor sau reziduurilor;

| (d) | potențialul de a asigura reduceri substanțiale de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili, pe baza unei evaluări a ciclului de viață al emisiilor; |
| --- | --- |

(d)

potențialul de a asigura reduceri substanțiale de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili, pe baza unei evaluări a ciclului de viață al emisiilor;

| (e) | necesitatea de a evita efectele negative asupra mediului și a biodiversității; |
| --- | --- |

(e)

necesitatea de a evita efectele negative asupra mediului și a biodiversității;

| (f) | necesitatea de a evita crearea unei cereri suplimentare de terenuri. |
| --- | --- |

(f)

necesitatea de a evita crearea unei cereri suplimentare de terenuri.

(7)   Până la 31 decembrie 2025, în contextul evaluării bienale a progreselor realizate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia evaluează dacă obligația privind biocombustibilii avansați și biogazul produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A prevăzută la articolul 25 alineatul (1) al patrulea paragraf stimulează efectiv inovarea și asigură reduceri de emisii de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. Comisia analizează în evaluarea respectivă dacă aplicarea prezentului articol previne în mod eficace dubla contabilizare a energiei din surse regenerabile.

Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere de modificare a obligației referitoare la combustibilii avansați și la biogazul produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A prevăzute la articolul 25 alineatul (1) al patrulea paragraf.

Articolul 29

Criterii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă

(1)   Energia produsă din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă este luată în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul paragraf numai în cazul în care sunt îndeplinite criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și la alineatul (10):

| (a) | contribuția la obiectivul Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) și la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la obiectivul Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) și la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre;

| (b) | măsurarea respectării obligațiilor referitoare la energia din surse regenerabile, inclusiv a obligației stabilite la articolul 25; |
| --- | --- |

(b)

măsurarea respectării obligațiilor referitoare la energia din surse regenerabile, inclusiv a obligației stabilite la articolul 25;

| (c) | eligibilitatea privind sprijinul financiar pentru consumul de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. |
| --- | --- |

(c)

eligibilitatea privind sprijinul financiar pentru consumul de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.

Cu toate acestea, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri, altele decât reziduurile din agricultură, acvacultură, pescuit și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (10) pentru a fi luate în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la primul paragraf. Prezentul paragraf se aplică, de asemenea, deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate întâi într-un produs înainte de a fi prelucrate ulterior în biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.

Energia electrică, încălzirea și răcirea produse din deșeuri municipale solide nu fac obiectul criteriilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (10).

Combustibilii din biomasă îndeplinesc criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și la alineatul (10) dacă sunt folosiți în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire sau combustibili, cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 20 MW în cazul combustibililor din biomasă solizi și cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 2 MW în cazul combustibililor din biomasă gazoși. Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică.

Criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și la alineatul (10) se aplică indiferent de originea geografică a biomasei.

(2)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri neforestiere provenind de pe terenurile agricole sunt luați în considerare în scopurile menționate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) din alineatul (1) numai în cazul în care operatorii sau autoritățile naționale dispun de planuri de monitorizare sau de gestionare pentru a aborda impacturile asupra calității solului și a carbonului conținut în sol. Informațiile referitoare la modul în care impacturile sunt monitorizate și gestionate se raportează în temeiul articolului 30 alineatul (3).

(3)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri bogate în biodiversitate, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 sau după această dată dețineau unul din următoarele statute, indiferent dacă terenul mai deține acest statut sau nu:

| (a) | păduri primare și alte terenuri împădurite, și anume pădurile și alte terenuri împădurite cu specii indigene, în care nu există indicii vizibile clare ale activității umane, iar procesele ecologice nu sunt afectate în mod semnificativ; |
| --- | --- |

(a)

păduri primare și alte terenuri împădurite, și anume pădurile și alte terenuri împădurite cu specii indigene, în care nu există indicii vizibile clare ale activității umane, iar procesele ecologice nu sunt afectate în mod semnificativ;

| (b) | păduri foarte bogate în biodiversitate și alte terenuri împădurite care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate sau care au fost identificate ca fiind bogate în biodiversitate de autoritatea competentă relevantă, exceptând cazul în care se furnizează dovezi că producția respectivei materii prime nu a adus atingere acestor scopuri de protecție a naturii; |
| --- | --- |

(b)

păduri foarte bogate în biodiversitate și alte terenuri împădurite care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate sau care au fost identificate ca fiind bogate în biodiversitate de autoritatea competentă relevantă, exceptând cazul în care se furnizează dovezi că producția respectivei materii prime nu a adus atingere acestor scopuri de protecție a naturii;

| (c) | zone desemnate:






  (i) | prin lege sau de autoritățile competente relevante ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

zone desemnate:

(i)

prin lege sau de autoritățile competente relevante ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii; sau

| (ii) | ca zone protejate în scopuri de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, care sunt recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, sub rezerva recunoașterii lor în conformitate cu articolul 30 alineatul (4) primul paragraf, |
| --- | --- |

(ii)

ca zone protejate în scopuri de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, care sunt recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, sub rezerva recunoașterii lor în conformitate cu articolul 30 alineatul (4) primul paragraf,

exceptând cazul în care se furnizează dovezi conform cărora producția respectivei materii prime nu a adus atingere acestor scopuri de protecție a naturii;

| (d) | pășuni foarte bogate în biodiversitate cu suprafața mai mare de un hectar care sunt:






  (i) | pășuni naturale, și anume pășuni care ar continua să fie pășuni în lipsa intervenției omului și care mențin configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice; sau |
| --- | --- | --- |

(d)

pășuni foarte bogate în biodiversitate cu suprafața mai mare de un hectar care sunt:

(i)

pășuni naturale, și anume pășuni care ar continua să fie pășuni în lipsa intervenției omului și care mențin configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice; sau

| (ii) | pășuni care nu sunt naturale, și anume pășuni care ar înceta să fie pășuni în lipsa intervenției omului și care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate și care au fost identificate ca fiind foarte bogate în biodiversitate de autoritatea competentă relevantă, exceptând cazul în care se furnizează dovezi că recoltarea materiei prime este necesară pentru menținerea statutului lor de pășuni foarte bogate în biodiversitate. |
| --- | --- |

(ii)

pășuni care nu sunt naturale, și anume pășuni care ar înceta să fie pășuni în lipsa intervenției omului și care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate și care au fost identificate ca fiind foarte bogate în biodiversitate de autoritatea competentă relevantă, exceptând cazul în care se furnizează dovezi că recoltarea materiei prime este necesară pentru menținerea statutului lor de pășuni foarte bogate în biodiversitate.

Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să detalieze suplimentar criteriile de determinare a pășunilor care urmează să facă obiectul primului paragraf litera (d) de la prezentul alineat. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

(4)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri cu stocuri mari de carbon, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 aveau unul din următoarele statute și care nu mai dețin acest statut:

| (a) | zone umede, și anume terenuri acoperite sau saturate cu apă în mod permanent sau pe o perioadă semnificativă din an; |
| --- | --- |

(a)

zone umede, și anume terenuri acoperite sau saturate cu apă în mod permanent sau pe o perioadă semnificativă din an;

| (b) | suprafețe dens împădurite, și anume terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament de peste 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ; |
| --- | --- |

(b)

suprafețe dens împădurite, și anume terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament de peste 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ;

| (c) | terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament între 10 % și 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi că stocul de carbon al zonei înainte și după transformare ar permite îndeplinirea condițiilor prevăzute la alineatul (10) din prezentul articol, la aplicarea metodologiei prevăzute în anexa V partea C. |
| --- | --- |

(c)

terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament între 10 % și 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi că stocul de carbon al zonei înainte și după transformare ar permite îndeplinirea condițiilor prevăzute la alineatul (10) din prezentul articol, la aplicarea metodologiei prevăzute în anexa V partea C.

Prezentul alineat nu se aplică în cazul în care, la data la care a fost obținută materia primă, terenul deținea același statut ca în ianuarie 2008.

(5)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri care în ianuarie 2008 erau turbării, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi potrivit cărora cultivarea și recoltarea materiilor prime în cauză nu implică asanarea unor porțiuni de sol care nu erau asanate anterior.

(6)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) îndeplinesc următoarele criterii pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza biomasă forestieră obținută printr-un proces de producție nedurabil:

| (a) | țara în care a fost recoltată biomasa forestieră dispune de legislație națională sau subnațională aplicabilă în domeniul recoltării, precum și de sisteme de monitorizare și de asigurare a respectării legislației, care asigură:






  (i) | legalitatea operațiunilor de recoltare; |
| --- | --- | --- |

(a)

țara în care a fost recoltată biomasa forestieră dispune de legislație națională sau subnațională aplicabilă în domeniul recoltării, precum și de sisteme de monitorizare și de asigurare a respectării legislației, care asigură:

(i)

legalitatea operațiunilor de recoltare;

| (ii) | regenerarea forestieră a suprafețelor recoltate; |
| --- | --- |

(ii)

regenerarea forestieră a suprafețelor recoltate;

| (iii) | protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede și turbării; |
| --- | --- |

(iii)

protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede și turbării;

| (iv) | că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative; și |
| --- | --- |

(iv)

că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative; și

| (v) | că recoltarea menține sau îmbunătățește capacitatea de producție pe termen lung a pădurii; |
| --- | --- |

(v)

că recoltarea menține sau îmbunătățește capacitatea de producție pe termen lung a pădurii;

| (b) | atunci când dovezile menționate la litera (a) din prezentul alineat nu sunt disponibile, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) dacă la nivel de zonă de aprovizionare forestieră sunt instituite sisteme de management care asigură:






  (i) | legalitatea operațiunilor de recoltare; |
| --- | --- | --- |

(b)

atunci când dovezile menționate la litera (a) din prezentul alineat nu sunt disponibile, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) dacă la nivel de zonă de aprovizionare forestieră sunt instituite sisteme de management care asigură:

(i)

legalitatea operațiunilor de recoltare;

| (ii) | regenerarea forestieră a suprafețelor recoltate; |
| --- | --- |

(ii)

regenerarea forestieră a suprafețelor recoltate;

| (iii) | protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede și turbării, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi potrivit cărora recoltarea materiilor prime în cauză nu aduce atingere acestor scopuri de protecție a naturii; |
| --- | --- |

(iii)

protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede și turbării, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi potrivit cărora recoltarea materiilor prime în cauză nu aduce atingere acestor scopuri de protecție a naturii;

| (iv) | că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul minimizării efectelor negative; și |
| --- | --- |

(iv)

că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul minimizării efectelor negative; și

| (v) | că recoltarea menține sau îmbunătățește capacitatea de producție pe termen lung a pădurii. |
| --- | --- |

(v)

că recoltarea menține sau îmbunătățește capacitatea de producție pe termen lung a pădurii.

(7)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) îndeplinesc următoarele criterii referitoare la exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF):

| (a) | țara sau organizația regională de integrare economică din care provine biomasa forestieră:






  (i) | este parte la Acordul de la Paris; |
| --- | --- | --- |

(a)

țara sau organizația regională de integrare economică din care provine biomasa forestieră:

(i)

este parte la Acordul de la Paris;

| (ii) | a transmis o contribuție stabilită la nivel național (CSN) către Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care acoperă emisiile și absorbțiile din agricultură, din silvicultură și din exploatarea terenurilor și asigură faptul că modificările stocului de carbon asociate recoltării biomasei sunt contabilizate pentru angajamentul țării de a reduce sau de a limita emisiile de gaze cu efect de seră specificat în CSN; sau |
| --- | --- |

(ii)

a transmis o contribuție stabilită la nivel național (CSN) către Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care acoperă emisiile și absorbțiile din agricultură, din silvicultură și din exploatarea terenurilor și asigură faptul că modificările stocului de carbon asociate recoltării biomasei sunt contabilizate pentru angajamentul țării de a reduce sau de a limita emisiile de gaze cu efect de seră specificat în CSN; sau

| (iii) | sunt instituite legi naționale sau subnaționale, în conformitate cu articolul 5 din Acordul de la Paris, care sunt aplicabile în domeniul recoltării, pentru a conserva și a consolida stocurile și absorbanții de carbon, și furnizând dovezi ale faptului că emisiile raportate ale sectorului LULUCF nu depășesc absorbțiile; |
| --- | --- |

(iii)

sunt instituite legi naționale sau subnaționale, în conformitate cu articolul 5 din Acordul de la Paris, care sunt aplicabile în domeniul recoltării, pentru a conserva și a consolida stocurile și absorbanții de carbon, și furnizând dovezi ale faptului că emisiile raportate ale sectorului LULUCF nu depășesc absorbțiile;

| (b) | atunci când dovezile menționate la litera (a) din prezentul alineat nu sunt disponibile, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) dacă la nivel de zonă de aprovizionare forestieră sunt instituite sisteme de management care să asigure faptul că nivelurile stocurilor și absorbanților de carbon din pădure sunt menținute sau consolidate pe termen lung. |
| --- | --- |

(b)

atunci când dovezile menționate la litera (a) din prezentul alineat nu sunt disponibile, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) dacă la nivel de zonă de aprovizionare forestieră sunt instituite sisteme de management care să asigure faptul că nivelurile stocurilor și absorbanților de carbon din pădure sunt menținute sau consolidate pe termen lung.

(8)   Până la 31 ianuarie 2021, Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care se stabilesc orientări operaționale vizând dovezile necesare pentru demonstrarea respectării criteriilor stabilite la alineatele (6) și (7) de la prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

(9)   Până la 31 decembrie 2026, Comisia evaluează, pe baza datelor disponibile, dacă criteriile stabilite la alineatele (6) și (7) reduc efectiv riscul de utilizare a biomasei forestiere obținute printr-un proces de producție nedurabil și abordează criteriile LULUCF.

Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere legislativă de modificare a criteriilor stabilite la alineatele (6) și (7) pentru perioada de după 2030.

(10)   Reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care sunt luate în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) sunt:

| (a) | de cel puțin 50 % pentru biocombustibilii, biogazul consumat în sectorul transporturilor și biolichidele produse în instalații aflate în funcțiune la 5 octombrie 2015 sau înainte de această dată; |
| --- | --- |

(a)

de cel puțin 50 % pentru biocombustibilii, biogazul consumat în sectorul transporturilor și biolichidele produse în instalații aflate în funcțiune la 5 octombrie 2015 sau înainte de această dată;

| (b) | de cel puțin 60 % pentru biocombustibilii, biogazul consumat în sectorul transporturilor și biolichidele produse în instalații care intră în funcțiune începând de la 6 octombrie 2015 și până la 31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

(b)

de cel puțin 60 % pentru biocombustibilii, biogazul consumat în sectorul transporturilor și biolichidele produse în instalații care intră în funcțiune începând de la 6 octombrie 2015 și până la 31 decembrie 2020;

| (c) | de cel puțin 65 % pentru biocombustibilii, biogazul consumat în sectorul transporturilor și biolichidele produse în instalații care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

(c)

de cel puțin 65 % pentru biocombustibilii, biogazul consumat în sectorul transporturilor și biolichidele produse în instalații care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021;

| (d) | de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021 și până la 31 decembrie 2025 și de 80 % în cazul instalațiilor care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2026. |
| --- | --- |

(d)

de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021 și până la 31 decembrie 2025 și de 80 % în cazul instalațiilor care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2026.

Se consideră că o instalație este în funcțiune odată ce a fost demarată producția fizică de biocombustibili, de biogaz consumat în sectorul transporturilor și de biolichide și producția fizică de încălzire și răcire și energie electrică pe bază de combustibili din biomasă.

Reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor, a biogazului consumat în sectorul transporturilor și a biolichidelor și a combustibililor din biomasă utilizați în instalații de producere a încălzirii, a răcirii și a energiei electrice se calculează în conformitate cu articolul 31 alineatul (1).

(11)   Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă se ia în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) numai dacă îndeplinește una sau mai multe dintre următoarele cerințe:

| (a) | este produsă în instalații cu o putere termică instalată totală mai mică de 50 MW; |
| --- | --- |

(a)

este produsă în instalații cu o putere termică instalată totală mai mică de 50 MW;

| (b) | pentru instalațiile cu o putere termică instalată totală între 50 și 100 MW, este produsă aplicând tehnologie de cogenerare de înaltă eficiență, sau, pentru instalațiile care generează exclusiv energie electrică, respectând nivelurile de eficiență electrică asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEEL), astfel cum sunt definite în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1442 a Comisiei (26); |
| --- | --- |

(b)

pentru instalațiile cu o putere termică instalată totală între 50 și 100 MW, este produsă aplicând tehnologie de cogenerare de înaltă eficiență, sau, pentru instalațiile care generează exclusiv energie electrică, respectând nivelurile de eficiență electrică asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEEL), astfel cum sunt definite în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1442 a Comisiei (26);

| (c) | pentru instalațiile cu o putere termică instalată totală peste 100 MW, este produsă aplicând tehnologie de cogenerare de înaltă eficiență sau, pentru instalațiile care generează exclusiv energie electrică, obținând un randament electric net de cel puțin 36 %; |
| --- | --- |

(c)

pentru instalațiile cu o putere termică instalată totală peste 100 MW, este produsă aplicând tehnologie de cogenerare de înaltă eficiență sau, pentru instalațiile care generează exclusiv energie electrică, obținând un randament electric net de cel puțin 36 %;

| (d) | este produsă aplicând captarea și stocarea CO2 provenit din biomasă. |
| --- | --- |

(d)

este produsă aplicând captarea și stocarea CO2 provenit din biomasă.

În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) din prezentul articol, instalațiile care generează exclusiv energie electrică se iau în considerare numai dacă nu utilizează combustibili fosili ca principal combustibili și numai dacă nu există un potențial de rentabilitate pentru aplicarea tehnologiei de cogenerare de înaltă eficiență potrivit evaluării realizate în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE.

În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) din prezentul articol, prezentul alineat se aplică numai instalațiilor care intră în funcțiune sau care sunt transformate pentru a utiliza combustibili din biomasă după 25 decembrie 2021. În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf litera (c) din prezentul articol, prezentul alineat nu aduce atingere sprijinului acordat în temeiul schemelor de sprijin în conformitate cu articolul 4 și aprobate până la 25 decembrie 2021.

Statele membre pot aplica cerințe mai stricte în materie de eficiență energetică decât cele menționate la primul paragraf în cazul instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică.

Primul paragraf nu se aplică energiei electrice provenind de la instalații care fac obiectul unei notificări specifice transmise de un stat membru Comisiei pe baza existenței justificate în mod corespunzător a unor riscuri pentru siguranța alimentării cu energie electrică. După evaluarea notificării, Comisia adoptă o decizie ținând seama de elementele cuprinse în aceasta.

(12)   În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) din prezentul articol și fără a aduce atingere articolelor 25 și 26, statele membre nu refuză să ia în considerare, din alte motive de durabilitate, biocombustibilii și biolichidele obținute cu respectarea prezentului articol. Prezentul alineat nu aduce atingere sprijinului public acordat în temeiul schemelor aprobate înainte de 24 decembrie 2018.

(13)   În scopul menționat la alineatul (1) primul paragraf litera (c) din prezentul articol, statele membre pot deroga, pe o perioadă limitată, de la criteriile stabilite la alineatele (2)-(7) și la alineatele (10) și (11) din prezentul articol, prin adoptarea unor criterii diferite pentru:

| (a) | instalațiile situate într-o regiune ultraperiferică, în sensul articolului 349 din TFUE, în măsura în care astfel de instalații produc energie electrică ori încălzire sau răcire pe bază de combustibili din biomasă; și |
| --- | --- |

(a)

instalațiile situate într-o regiune ultraperiferică, în sensul articolului 349 din TFUE, în măsura în care astfel de instalații produc energie electrică ori încălzire sau răcire pe bază de combustibili din biomasă; și

| (b) | combustibilii din biomasă folosiți în instalațiile menționate la litera (a), indiferent de locul de origine al biomasei în cauză, cu condiția ca astfel de criterii să fie justificate în mod obiectiv în scopul asigurării, pentru regiunea ultraperiferică respectivă, a unei treceri line la criteriile stabilite la alineatele (2)-(7), (10) și (11) din prezentul articol, stimulându-se în acest fel tranziția de la combustibilii fosili către combustibilii din biomasă durabili. |
| --- | --- |

(b)

combustibilii din biomasă folosiți în instalațiile menționate la litera (a), indiferent de locul de origine al biomasei în cauză, cu condiția ca astfel de criterii să fie justificate în mod obiectiv în scopul asigurării, pentru regiunea ultraperiferică respectivă, a unei treceri line la criteriile stabilite la alineatele (2)-(7), (10) și (11) din prezentul articol, stimulându-se în acest fel tranziția de la combustibilii fosili către combustibilii din biomasă durabili.

Diferitele criterii menționate la prezentul alineat sunt notificate special Comisiei de un stat membru relevant.

(14)   În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c), statele membre pot institui criterii de durabilitate suplimentare pentru combustibilii din biomasă.

Până la 31 decembrie 2026, Comisia evaluează impactul unor astfel de criterii suplimentare asupra pieței interne, însoțind evaluarea, dacă este necesar, de o propunere pentru asigurarea armonizării acestora.

Articolul 30

Verificarea respectării criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră

(1)   În cazul în care biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă sau alți combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) urmează să fie luați în considerare în scopurile menționate la articolele 23 și 25 și la articolul 29 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c), statele membre impun operatorilor economici să demonstreze că au fost îndeplinite criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10). În acest sens, statele membre impun operatorilor economici să utilizeze un sistem de echilibrare a masei care:

| (a) | permite ca loturile de materii prime sau de combustibili cu caracteristici diferite de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră să fie amestecate, de exemplu într-un recipient, într-o instalație de prelucrare sau logistică, într-o infrastructură de transport și de distribuție sau într-un amplasament de acest gen; |
| --- | --- |

(a)

permite ca loturile de materii prime sau de combustibili cu caracteristici diferite de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră să fie amestecate, de exemplu într-un recipient, într-o instalație de prelucrare sau logistică, într-o infrastructură de transport și de distribuție sau într-un amplasament de acest gen;

| (b) | permite ca loturile de materii prime cu conținut energetic diferit să fie amestecate în scopul prelucrării ulterioare cu condiția ca dimensiunea loturilor să fie ajustată în funcție de conținutul lor energetic; |
| --- | --- |

(b)

permite ca loturile de materii prime cu conținut energetic diferit să fie amestecate în scopul prelucrării ulterioare cu condiția ca dimensiunea loturilor să fie ajustată în funcție de conținutul lor energetic;

| (c) | impune ca informațiile cu privire la caracteristicile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și la dimensiunea loturilor menționate la litera (a) să rămână asociate amestecului; și |
| --- | --- |

(c)

impune ca informațiile cu privire la caracteristicile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și la dimensiunea loturilor menționate la litera (a) să rămână asociate amestecului; și

| (d) | prevede ca suma tuturor loturilor retrase din amestec să fie descrisă ca având aceleași caracteristici de durabilitate, în aceleași cantități, ca suma tuturor loturilor adăugate la amestec și impune ca acest echilibru să fie atins pe o perioadă adecvată. |
| --- | --- |

(d)

prevede ca suma tuturor loturilor retrase din amestec să fie descrisă ca având aceleași caracteristici de durabilitate, în aceleași cantități, ca suma tuturor loturilor adăugate la amestec și impune ca acest echilibru să fie atins pe o perioadă adecvată.

Sistemul de echilibrare a masei asigură faptul că fiecare lot este luat în considerare o singură dată la articolul 7 alineatul (1) primul paragraf litera (a), (b) sau (c) în scopul calculării consumului final brut de energie din surse regenerabile și include informații din care să reiasă dacă producerea lotului respectiv a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin.

(2)   Atunci când un lot este prelucrat, informațiile referitoare la caracteristicile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale lotului se ajustează și se alocă rezultatelor producției în conformitate cu următoarele reguli:

| (a) | atunci când prelucrarea unui lot de materii prime duce la obținerea unui singur rezultat al producției care este destinat producerii de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă, de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau de combustibili pe bază de carbon reciclat, dimensiunea lotului și cantitățile aferente ale caracteristicilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră sunt ajustate prin aplicarea unui factor de conversie care reprezintă raportul dintre masa rezultatului producției care este destinat unei astfel de produceri și masa de materii prime care intră în proces; |
| --- | --- |

(a)

atunci când prelucrarea unui lot de materii prime duce la obținerea unui singur rezultat al producției care este destinat producerii de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă, de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau de combustibili pe bază de carbon reciclat, dimensiunea lotului și cantitățile aferente ale caracteristicilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră sunt ajustate prin aplicarea unui factor de conversie care reprezintă raportul dintre masa rezultatului producției care este destinat unei astfel de produceri și masa de materii prime care intră în proces;

| (b) | atunci când prelucrarea unui lot de materii prime duce la obținerea mai multor rezultate ale producției care sunt destinate producerii de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă, de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau de combustibili pe bază de carbon reciclat, pentru fiecare rezultat al producției în parte se aplică un factor de conversie separat și se folosește un bilanț masic separat. |
| --- | --- |

(b)

atunci când prelucrarea unui lot de materii prime duce la obținerea mai multor rezultate ale producției care sunt destinate producerii de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă, de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau de combustibili pe bază de carbon reciclat, pentru fiecare rezultat al producției în parte se aplică un factor de conversie separat și se folosește un bilanț masic separat.

(3)   Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că operatorii economici prezintă informații fiabile cu privire la respectarea pragurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute și adoptate în temeiul articolului 25 alineatul (2) și a criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și că operatorii economici pun la dispoziția statelor membre relevante, la cerere, datele care au fost utilizate pentru elaborarea informațiilor. Statele membre impun operatorilor economici să ia măsuri pentru elaborarea unui standard corespunzător de audit independent al informațiilor prezentate și să prezinte dovezi că au făcut acest lucru. Pentru respectarea articolului 29 alineatul (6) litera (a) și articolul 29 alineatul (7) litera (a), se poate recurge la audituri interne sau externe până la primul punct de colectare a biomasei forestiere. Auditul verifică dacă sistemele utilizate de operatorii economici sunt precise, fiabile și protejate împotriva fraudelor, incluzând verificarea în scopul garantării faptului că materialele nu sunt modificate sau eliminate în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să poată deveni deșeu sau reziduu. Auditul evaluează frecvența și metodologia prelevării de probe și soliditatea datelor.

Obligațiile prevăzute la prezentul alineat se aplică indiferent dacă biocombustibilii, biolichidele, combustibilii din biomasă, combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi sau combustibilii pe bază de carbon reciclat sunt produși în interiorul Uniunii sau importați. Informațiile privind originea geografică și tipul de materii prime ale biocombustibililor, ale biolichidelor și ale combustibililor din biomasă pentru fiecare furnizor de combustibil se pun la dispoziția consumatorilor pe site-urile internet ale operatorilor, ale furnizorilor sau ale autorităților competente relevante și se actualizează anual.

Statele membre prezintă Comisiei informațiile menționate la primul paragraf din prezentul alineat, în formă agregată. Comisia publică aceste informații în cadrul platformei de raportare electronică menționate la articolul 28 din Regulamentul (UE) 2018/1999, în formă sintetizată, păstrând confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial.

(4)   Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a biocombustibililor, a biolichidelor sau a combustibililor din biomasă sau a altor combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) să furnizeze date exacte privind reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră în scopurile articolului 25 alineatul (2) și ale articolului 29 alineatul (10), să demonstreze respectarea articolului 27 alineatul (3) și a articolului 28 alineatele (2) și (4) sau să demonstreze că loturile de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă respectă criteriile de durabilitate stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7). Atunci când demonstrează că criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (6) și (7) sunt îndeplinite, operatorii pot decide să furnizeze direct dovezile necesare la nivel de zonă de aprovizionare. Comisia poate recunoaște, de asemenea, zonele de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 29 alineatul (3) primul paragraf litera (c) punctul (ii).

Comisia poate decide ca aceste sisteme să conțină informații exacte cu privire la măsurile luate pentru protecția solurilor, a apelor și a aerului, pentru readucerea la starea inițială a solurilor degradate, pentru evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă, precum și pentru certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor.

(5)   Comisia adoptă decizii în temeiul alineatului (4) din prezentul articol prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3). Aceste decizii sunt valabile pe o perioadă de cel mult cinci ani.

Comisia impune ca fiecare sistem voluntar în privința căruia a fost adoptată o decizie în temeiul alineatului (4) să transmită anual Comisiei, până la 30 aprilie, un raport care să trateze fiecare dintre punctele prevăzute în anexa IX la Regulamentul (UE) 2018/1999. Raportul acoperă perioada anului calendaristic precedent. Cerința transmiterii unui raport se aplică numai sistemelor voluntare care au funcționat timp de cel puțin 12 luni.

Comisia face disponibile rapoartele elaborate de sistemele voluntare, în formă agregată sau integral, dacă este cazul, în cadrul platformei de raportare electronică menționate la articolul 28 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

(6)   Statele membre pot institui sisteme naționale în cadrul cărora respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și a pragurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi și pentru combustibilii pe bază de carbon reciclat stabilite la și adoptate în temeiul articolului 25 alineatul (2) și în conformitate cu articolul 28 alineatul (5) este verificată de-a lungul întregului lanț de custodie implicând autoritățile naționale competente.

Un stat membru poate notifica un astfel de sistem național Comisiei. Comisia acordă prioritate evaluării acestui tip de sistem pentru a facilita recunoașterea reciprocă bilaterală și multilaterală a sistemelor, în vederea verificării respectării criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibili, biolichide și combustibilii din biomasă și a pragurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru alți combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b). Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă un astfel de sistem național respectă condițiile stabilite prin prezenta directivă. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

În cazul în care decizia este pozitivă, sistemele instituite în conformitate cu prezentul articol nu refuză recunoașterea reciprocă în raport cu sistemul statului membru respectiv în ceea ce privește verificarea respectării criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și a pragurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la și adoptate în temeiul articolului 25 alineatul (2).

(7)   Comisia adoptă decizii în temeiul alineatului (4) din prezentul articol numai în cazul în care sistemul în cauză îndeplinește standardele adecvate de fiabilitate, de transparență și de audit independent și oferă garanții corespunzătoare cu privire la faptul că niciun material nu a fost modificat sau eliminat în mod intenționat, astfel încât lotul sau o parte a acestuia să se încadreze în anexa IX. În cazul sistemelor de măsurare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră, acestea trebuie să respecte și cerințele metodologice prevăzute la anexa V sau VI. Listele zonelor bogate în biodiversitate menționate la articolul 29 alineatul (3) primul paragraf litera (c) punctul (ii) respectă standarde adecvate de obiectivitate și de coerență cu standardele recunoscute la nivel internațional și prevăd căi de atac corespunzătoare.

Sistemele voluntare menționate la alineatul (4) publică cel puțin o dată pe an o listă a organismelor lor de certificare utilizate pentru auditul independent, indicând, pentru fiecare organism de certificare, entitatea sau autoritatea publică națională care l-a recunoscut și entitatea sau autoritatea publică națională care îl monitorizează.

(8)   Pentru a se asigura faptul că respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și a dispozițiilor privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă care prezintă riscuri scăzute sau ridicate din perspectiva schimbării directe și indirecte a destinației terenurilor este verificată într-un mod eficient și armonizat și în special pentru prevenirea fraudelor, Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care se specifică norme de punere în aplicare detaliate, inclusiv standarde adecvate de fiabilitate, de transparență și de audit independent și impune ca toate sistemele voluntare să aplice standardele respective. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

În respectivele acte de punere în aplicare, Comisia acordă o atenție deosebită necesității de a reduce la minimum sarcina administrativă. Actele de punere în aplicare stabilesc un calendar în limitele căruia sistemele voluntare trebuie să pună în aplicare standardele. Comisia poate abroga deciziile de recunoaștere a unor sisteme voluntare în temeiul alineatului (4) în cazul în care sistemele respective nu pun în aplicare standardele respective în termenul prevăzut. În cazul în care un stat membru exprimă preocupări cu privire la faptul că un sistem voluntar nu funcționează în conformitate cu standardele de fiabilitate, de transparență și de audit independent care constituie baza pentru deciziile luate în temeiul alineatului (4), Comisia investighează chestiunea și ia măsuri corespunzătoare.

(9)   În cazul în care un operator economic oferă dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem care a făcut obiectul unei decizii adoptate în temeiul alineatului (4) sau (6) din prezentul articol, în măsura reglementată de decizia menționată, un stat membru nu impune furnizorului să prezinte alte dovezi de respectare a criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și la articolul 29 alineatul (10).

Autoritățile competente ale statelor membre supraveghează funcționarea organismelor de certificare care realizează audituri independente în cadrul unui sistem voluntar. Organismele de certificare furnizează, la cererea autorităților competente, toate informațiile relevante necesare pentru a supraveghea funcționarea acestora, inclusiv data exactă, ora și locul de desfășurare a auditurilor. În cazul în care statele membre constată probleme de neconformitate, ele informează sistemul voluntar fără întârziere.

(10)   La cererea unui stat membru, care poate fi întemeiată pe cererea unui operator economic, Comisia, pe baza tuturor dovezilor disponibile, verifică dacă, în ceea ce privește o sursă de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă, au fost respectate criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și pragurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la și adoptate în temeiul articolului 25 alineatul (2).

În termen de șase luni de la primirea unei astfel de cereri și în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3), Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă statul membru în cauză poate:

| (a) | fie să ia în considerare biocombustibilii, biolichidele, combustibilii din biomasă și alți combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) din sursa respectivă în scopurile menționate la articolul 29 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c); |
| --- | --- |

(a)

fie să ia în considerare biocombustibilii, biolichidele, combustibilii din biomasă și alți combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) din sursa respectivă în scopurile menționate la articolul 29 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c);

| (b) | fie, prin derogare de la alineatul (9) din prezentul articol, să impună furnizorilor sursei de biocombustibili, de biolichide, de combustibili din biomasă și alți combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) să dea dovezi suplimentare ale respectării criteriilor respective de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a pragurilor respective de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(b)

fie, prin derogare de la alineatul (9) din prezentul articol, să impună furnizorilor sursei de biocombustibili, de biolichide, de combustibili din biomasă și alți combustibili care sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului menționat la articolul 27 alineatul (1) litera (b) să dea dovezi suplimentare ale respectării criteriilor respective de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a pragurilor respective de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

Articolul 31

Calcularea impactului biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă în ceea ce privește gazele cu efect de seră

(1)   În scopurile articolului 29 alineatul (10), reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră datorată utilizării biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă se calculează după cum urmează:

| (a) | atunci când este stabilită o valoare implicită pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru filiera de producție, în anexa V partea A sau partea B pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea A pentru combustibilii din biomasă, atunci când valoarea el pentru biocombustibilii sau biolichidele în cauză, calculată în conformitate cu anexa V partea C punctul 7, și pentru combustibilii din biomasă în cauză, calculată în conformitate cu anexa VI partea B punctul 7, este egală cu sau mai mică decât zero, prin utilizarea acestei valori implicite; |
| --- | --- |

(a)

atunci când este stabilită o valoare implicită pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru filiera de producție, în anexa V partea A sau partea B pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea A pentru combustibilii din biomasă, atunci când valoarea el pentru biocombustibilii sau biolichidele în cauză, calculată în conformitate cu anexa V partea C punctul 7, și pentru combustibilii din biomasă în cauză, calculată în conformitate cu anexa VI partea B punctul 7, este egală cu sau mai mică decât zero, prin utilizarea acestei valori implicite;

| (b) | prin utilizarea valorii efective, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa V partea C pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea B pentru combustibilii din biomasă; |
| --- | --- |

(b)

prin utilizarea valorii efective, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa V partea C pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea B pentru combustibilii din biomasă;

| (c) | prin utilizarea unei valori calculate ca suma factorilor formulelor menționate în anexa V partea C punctul 1, caz în care valorile implicite detaliate din anexa V partea D sau partea E pot fi folosite pentru unii factori, iar valorile efective, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa V partea C, se folosesc pentru toți ceilalți factori; |
| --- | --- |

(c)

prin utilizarea unei valori calculate ca suma factorilor formulelor menționate în anexa V partea C punctul 1, caz în care valorile implicite detaliate din anexa V partea D sau partea E pot fi folosite pentru unii factori, iar valorile efective, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa V partea C, se folosesc pentru toți ceilalți factori;

| (d) | prin utilizarea unei valori calculate ca suma factorilor formulelor menționate în anexa VI partea B punctul 1, caz în care valorile implicite detaliate din anexa VI partea C pot fi folosite pentru unii factori, iar valorile efective, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa VI partea B, se folosesc folosite pentru toți ceilalți factori. |
| --- | --- |

(d)

prin utilizarea unei valori calculate ca suma factorilor formulelor menționate în anexa VI partea B punctul 1, caz în care valorile implicite detaliate din anexa VI partea C pot fi folosite pentru unii factori, iar valorile efective, calculate în conformitate cu metodologia stabilită în anexa VI partea B, se folosesc folosite pentru toți ceilalți factori.

(2)   Statele membre pot prezenta Comisiei rapoarte care includ informații privind emisiile tipice de gaze cu efect de seră în urma cultivării de materii prime agricole aferente zonelor de pe teritoriul lor care sunt clasificate ca nivel 2 în nomenclatorul unităților teritoriale de statistică („NUTS”) sau la un nivel NUTS de detaliere superior în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (27). Rapoartele respective sunt însoțite de o descriere a metodei și a surselor de date folosite pentru a calcula nivelul emisiilor. Metoda respectivă ia în considerare caracteristicile solului, clima și randamentul preconizat al materiilor prime.

(3)   În cazul teritoriilor aflate în afara Uniunii, se pot prezenta Comisiei rapoarte echivalente celor menționate la alineatul (2) și redactate de organisme competente.

(4)   Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, poate decide dacă rapoartele menționate la alineatele (2) și (3) din prezentul articol conțin date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cultivării de materii prime de biomasă agricolă produse în zonele incluse în aceste rapoarte în scopurile articolului 29 alineatul (10). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

În temeiul unor astfel de decizii, datele respective pot fi folosite în locul valorilor implicite detaliate pentru cultivare stabilite în anexa V partea D sau E pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea C pentru combustibilii din biomasă.

(5)   Comisia revizuiește anexele V și VI în vederea adăugării sau a revizuirii, atunci când se justifică, a unor valori pentru filierele de producție a biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă. În cadrul revizuirilor respective se analizează, de asemenea, oportunitatea modificării metodologiei prezentate în anexa V partea C și în anexa VI partea B.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în temeiul articolului 35 pentru a modifica, dacă este cazul, anexele V și VI prin adăugarea sau revizuirea valorilor implicite sau prin modificarea metodologiei.

În cazul oricărei adaptări sau adăugiri la lista valorilor implicite din anexele V și VI:

| (a) | în cazul în care contribuția unui anume factor la emisiile globale este mică, în cazul în care există variații limitate sau în cazul în care este foarte costisitor sau dificil să se stabilească valorile reale, valorile implicite sunt cele tipice pentru procesele normale de producție; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care contribuția unui anume factor la emisiile globale este mică, în cazul în care există variații limitate sau în cazul în care este foarte costisitor sau dificil să se stabilească valorile reale, valorile implicite sunt cele tipice pentru procesele normale de producție;

| (b) | în toate celelalte cazuri, valorile implicite se bazează pe un scenariu prudent în raport cu procesele normale de producție. |
| --- | --- |

(b)

în toate celelalte cazuri, valorile implicite se bazează pe un scenariu prudent în raport cu procesele normale de producție.

(6)   Atunci când este necesar pentru a se asigura aplicarea uniformă a anexei V partea C și a anexei VI partea B, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care se stabilesc specificații tehnice detaliate, inclusiv definiții, factori de conversie, calculul emisiilor anuale provenite din culturi sau al reducerilor de emisii în urma modificării stocurilor de carbon de deasupra solului și din subsol de pe terenuri deja cultivate, calculul reducerilor de emisii în urma captării CO2, a înlocuirii CO2 și a stocării geologice a CO2. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

Articolul 32

Acte de punere în aplicare

Actele de punere în aplicare menționate la articolul 29 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 29 alineatul (8), la articolul 30 alineatul (5) primul paragraf, articolul 30 alineatul (6) al doilea paragraf, articolul 30 alineatul (8) primul paragraf, articolul 31 alineatul (4) primul paragraf și articolul 31 alineatul (6) din prezenta directivă iau în considerare pe deplin dispozițiile referitoare la reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu articolul 7a din Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (28).

28

Articolul 33

Monitorizarea de către Comisie

(1)   Comisia monitorizează originea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă consumați în Uniune, precum și impactul producției acestora, inclusiv impactul în urma dislocării, asupra destinației terenurilor în Uniune și în principalele țări terțe furnizoare. Monitorizarea se bazează pe planurile naționale integrate privind energia și clima ale statelor membre și pe rapoartele intermediare aferente, în temeiul articolelor 3, 17 și 20 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și pe cele ale țărilor terțe relevante, ale organizațiilor interguvernamentale, pe studiile științifice din domeniu și pe orice alte informații pertinente. De asemenea, Comisia monitorizează modificările prețurilor materiilor prime asociate cu utilizarea biomasei pentru energie, precum și eventualele efecte pozitive și negative conexe asupra securității alimentare.

(2)   Comisia menține dialogul și schimbul de informații cu țările terțe și cu producătorii de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă, precum și cu organizațiile de consumatori și cu societatea civilă cu privire la aplicarea generală a măsurilor din prezenta directivă referitoare la biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. Comisia acordă o atenție deosebită, în acest cadru, impactului pe care producția de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă l-ar putea avea asupra prețului produselor alimentare.

(3)   În 2026, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă privind cadrul de reglementare pentru promovarea energiei din surse regenerabile pentru perioada de după 2030.

Respectiva propunere ține seama de experiența punerii în aplicare a prezentei directive, inclusiv a criteriilor sale de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, și de progresele tehnologice din domeniul energiei din surse regenerabile.

(4)   În 2032, Comisia publică un raport care analizează aplicarea prezentei directive.

Articolul 34

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul uniunii energetice instituit prin articolul 44 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

(2)   În pofida alineatului (1), în cazul chestiunilor referitoare la durabilitatea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă, Comisia este asistată de Comitetul privind durabilitatea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă. Respectivul comitet reprezintă un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 35

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate îi este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 25 alineatul (2) al doilea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, la articolul 27 alineatul (1) litera (c), la articolul 27 alineatul (3) al șaptelea paragraf, la articolul 28 alineatul (5), la articolul 28 alineatul (6) al doilea paragraf și la articolul 31 alineatul (5) al doilea paragraf se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 24 decembrie 2018. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 7 alineatul (3) al cincilea paragraf se conferă Comisiei pe o perioadă de doi ani de la 24 decembrie 2018.

(4)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (3) al cincilea paragraf, la articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 25 alineatul (2) al doilea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, la articolul 27 alineatul (1) litera (c), la articolul 27 alineatul (3) al șaptelea paragraf, la articolul 28 alineatul (5), la articolul 28 alineatul (6) al doilea paragraf și la articolul 31 alineatul (5) al doilea paragraf poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(5)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(6)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(7)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (3) al cincilea paragraf, articolului 8 alineatul (3) al doilea paragraf, articolului 25 alineatul (2) al doilea paragraf, articolului 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, articolului 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, articolului 27 alineatul (1) litera (c), articolului 27 alineatul (3) al șaptelea paragraf, articolului 28 alineatul (5), articolului 28 alineatul (6) al doilea paragraf și articolului 31 alineatul (5) al doilea paragraf intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 36

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma articolelor 2-13, 15-31 și 37 din prezenta directivă și anexelor II, III și V-IX la prezenta directivă până la 30 iunie 2021. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea conțin, de asemenea, o mențiune care precizează că trimiterile, în actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și formularea acestei mențiuni.

(2)   Statele membre transmit Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

(3)   Prezenta directivă nu aduce atingere aplicării derogărilor în temeiul dreptului Uniunii privind piața internă a energiei electrice.

Articolul 37

Abrogare

Directiva 2009/28/CE, astfel cum a fost modificată prin directivele enumerate în anexa X partea A, se abrogă cu efect de la 1 iulie 2021, fără a se aduce atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în anexa X partea B și fără a se aduce atingere obligațiilor statelor membre pentru anul 2020, astfel cum sunt stabilite în articolul 3 alineatul (1) și cum sunt prevăzute în anexa I partea A la Directiva 2009/28/CE.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XI.

Articolul 38

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 39

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 11 decembrie 2018.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  JO C 246, 28.7.2017, p. 55.

1

(2)  
  JO C 342, 12.10.2017, p. 79.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 13 noiembrie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și decizia Consiliului din 4 decembrie 2018.

3

(4)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

4

(5)  A se vedea anexa X partea A.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (JO L 304, 14.11.2008, p. 1).

7

(8)  Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității (JO L 283, 27.10.2001, p. 33).

8

(9)  Directiva 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (JO L 123, 17.5.2003, p. 42).

9

(10)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

10

(11)  
  JO L 198, 20.7.2006, p. 18.

11

(12)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

12

(13)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

13

(14)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

14

(15)  Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 239, 15.9.2015, p. 1).

15

(16)  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

16

(17)  Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu și de abrogare a Directivei 90/313/CEE a Consiliului (JO L 41, 14.2.2003, p. 26).

17

(18)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

18

(19)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

19

(20)  
  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

20

(21)  Directiva 2013/18/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, având în vedere aderarea Republicii Croația (JO L 158, 10.6.2013, p. 230).

21

(22)  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

22

(23)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

23

(24)  Recomandarea Comisiei 2003/361/CE din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

24

(25)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

25

(26)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1442 a Comisiei din 31 iulie 2017 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 212, 17.8.2017, p. 1).

26

(27)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

27

(28)  Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

28

---

ANEXA I

OBIECTIVELE NAȚIONALE GLOBALE PRIVIND PONDEREA ENERGIEI DIN SURSE REGENERABILE ÎN CONSUMUL FINAL BRUT DE ENERGIE DIN 2020
   (1)

A.   Obiective naționale globale

| | Ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie, 2005 (S2005) | Obiectivul privind ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie, 2020 (S2020) |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 2,2 % | 13 % |
| Bulgaria | 9,4 % | 16 % |
| Cehia | 6,1 % | 13 % |
| Danemarca | 17,0 % | 30 % |
| Germania | 5,8 % | 18 % |
| Estonia | 18,0 % | 25 % |
| Irlanda | 3,1 % | 16 % |
| Grecia | 6,9 % | 18 % |
| Spania | 8,7 % | 20 % |
| Franța | 10,3 % | 23 % |
| Croația | 12,6 % | 20 % |
| Italia | 5,2 % | 17 % |
| Cipru | 2,9 % | 13 % |
| Letonia | 32,6 % | 40 % |
| Lituania | 15,0 % | 23 % |
| Luxemburg | 0,9 % | 11 % |
| Ungaria | 4,3 % | 13 % |
| Malta | 0,0 % | 10 % |
| Țările de Jos | 2,4 % | 14 % |
| Austria | 23,3 % | 34 % |
| Polonia | 7,2 % | 15 % |
| Portugalia | 20,5 % | 31 % |
| România | 17,8 % | 24 % |
| Slovenia | 16,0 % | 25 % |
| Republica Slovacă | 6,7 % | 14 % |
| Finlanda | 28,5 % | 38 % |
| Suedia | 39,8 % | 49 % |
| Regatul Unit | 1,3 % | 15 % |

Ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie, 2005 (S2005)

Obiectivul privind ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie, 2020 (S2020)

Belgia

2,2 %

13 %

Bulgaria

9,4 %

16 %

Cehia

6,1 %

13 %

Danemarca

17,0 %

30 %

Germania

5,8 %

18 %

Estonia

18,0 %

25 %

Irlanda

3,1 %

16 %

Grecia

6,9 %

18 %

Spania

8,7 %

20 %

Franța

10,3 %

23 %

Croația

12,6 %

20 %

Italia

5,2 %

17 %

Cipru

2,9 %

13 %

Letonia

32,6 %

40 %

Lituania

15,0 %

23 %

Luxemburg

0,9 %

11 %

Ungaria

4,3 %

13 %

Malta

0,0 %

10 %

Țările de Jos

2,4 %

14 %

Austria

23,3 %

34 %

Polonia

7,2 %

15 %

Portugalia

20,5 %

31 %

România

17,8 %

24 %

Slovenia

16,0 %

25 %

Republica Slovacă

6,7 %

14 %

Finlanda

28,5 %

38 %

Suedia

39,8 %

49 %

Regatul Unit

1,3 %

15 %

---

(1)  În vederea realizării obiectivelor naționale stabilite în prezenta anexă, este evidențiat faptul că orientările pentru ajutoarele de stat în favoarea protecției mediului recunosc necesitatea continuă a mecanismelor naționale de sprijin pentru promovarea energiei din surse regenerabile.

---

ANEXA II

FORMULA DE NORMALIZARE PENTRU CALCULUL ENERGIEI ELECTRICE PRODUSE DE ENERGIA HIDROELECTRICĂ ȘI EOLIANĂ

Pentru calculul energiei electrice produse de energia hidroelectrică într-un stat membru dat se aplică următoarea formulă:

(QN(norm))(CN[(/(i)(N 14))(QiCi)] 15) unde:

| N | = | anul de referință; |
| --- | --- | --- |
| QN(norm) | = | cantitatea standardizată de energie electrică produsă de toate centralele hidroelectrice din statul membru respectiv în anul N, în scopul efectuării de calcule; |
| Qi | = | cantitatea de energie electrică produsă efectiv în anul i de către toate centralele hidroelectrice din statul membru respectiv măsurată în GWh, excluzând producția din unitățile de stocare cu pompe pe bază de apă pompată anterior în sens ascendent; |
| Ci | = | puterea totală instalată, fără acumularea prin pompare, a tuturor centralelor hidroelectrice din statul membru respectiv înregistrată la sfârșitul anului i, măsurată în MW. |

N

=

anul de referință;

QN(norm)

=

cantitatea standardizată de energie electrică produsă de toate centralele hidroelectrice din statul membru respectiv în anul N, în scopul efectuării de calcule;

Qi

=

cantitatea de energie electrică produsă efectiv în anul i de către toate centralele hidroelectrice din statul membru respectiv măsurată în GWh, excluzând producția din unitățile de stocare cu pompe pe bază de apă pompată anterior în sens ascendent;

Ci

=

puterea totală instalată, fără acumularea prin pompare, a tuturor centralelor hidroelectrice din statul membru respectiv înregistrată la sfârșitul anului i, măsurată în MW.

Pentru calculul energiei electrice produse de energia eoliană pe uscat într-un stat membru dat se aplică următoarea formulă:

(QN(norm))((CN CN 12)((/(i)(Nn))Qi(/(j)(Nn))(Cj Cj 12))) unde:

| N | = | anul de referință; |
| --- | --- | --- |
| QN(norm) | = | cantitatea standardizată de energie electrică produsă de toate centralele eoliene pe uscat din statul membru respectiv în anul N, în scopul efectuării de calcule; |
| Qi | = | cantitatea de energie electrică produsă efectiv în anul i de către toate centralele eoliene pe uscat din statul membru respectiv măsurată în GWh; |
| Cj | = | puterea totală instalată a tuturor centralelor eoliene pe uscat din statul membru respectiv înregistrată la sfârșitul anului j, măsurată în MW; |
| n | = | 4 sau numărul de ani care precedă anul N pentru care sunt disponibile date privind capacitatea și producția pentru statul membru respectiv, luându-se în considerare cea mai joasă dintre cele două valori. |

N

=

anul de referință;

QN(norm)

=

cantitatea standardizată de energie electrică produsă de toate centralele eoliene pe uscat din statul membru respectiv în anul N, în scopul efectuării de calcule;

Qi

=

cantitatea de energie electrică produsă efectiv în anul i de către toate centralele eoliene pe uscat din statul membru respectiv măsurată în GWh;

Cj

=

puterea totală instalată a tuturor centralelor eoliene pe uscat din statul membru respectiv înregistrată la sfârșitul anului j, măsurată în MW;

n

=

4 sau numărul de ani care precedă anul N pentru care sunt disponibile date privind capacitatea și producția pentru statul membru respectiv, luându-se în considerare cea mai joasă dintre cele două valori.

Pentru calculul energiei electrice produse de energia eoliană în larg într-un stat membru dat se aplică următoarea formulă:

(QN(norm))((CN CN 12)((/(i)(Nn))Qi(/(j)(Nn))(Cj Cj 12))) unde:

| N | = | anul de referință; |
| --- | --- | --- |
| QN(norm) | = | cantitatea standardizată de energie electrică produsă de toate centralele eoliene în larg din statul membru respectiv în anul N, în scopul efectuării de calcule; |
| Qi | = | cantitatea de energie electrică produsă efectiv în anul i de către toate centralele eoliene în larg din statul membru respectiv măsurată în GWh; |
| Cj | = | puterea totală instalată a tuturor centralelor eoliene în larg din statul membru respectiv înregistrată la sfârșitul anului j, măsurată în MW; |
| n | = | 4 sau numărul de ani care precedă anul N pentru care sunt disponibile date privind capacitatea și producția pentru statul membru respectiv, luându-se în considerare cea mai joasă dintre cele două valori. |

N

=

anul de referință;

QN(norm)

=

cantitatea standardizată de energie electrică produsă de toate centralele eoliene în larg din statul membru respectiv în anul N, în scopul efectuării de calcule;

Qi

=

cantitatea de energie electrică produsă efectiv în anul i de către toate centralele eoliene în larg din statul membru respectiv măsurată în GWh;

Cj

=

puterea totală instalată a tuturor centralelor eoliene în larg din statul membru respectiv înregistrată la sfârșitul anului j, măsurată în MW;

n

=

4 sau numărul de ani care precedă anul N pentru care sunt disponibile date privind capacitatea și producția pentru statul membru respectiv, luându-se în considerare cea mai joasă dintre cele două valori.

---

ANEXA III

CONȚINUTUL DE ENERGIE PENTRU COMBUSTIBILI

| Combustibil | Conținut masic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/kg) | Conținut volumic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/l) |
| --- | --- | --- |
| COMBUSTIBILI PROVENIȚI DIN BIOMASĂ ȘI/SAU DIN OPERAȚIUNI DE PRELUCRARE A BIOMASEI |
| Biopropan | 46 | 24 |
| Ulei vegetal pur (ulei produs din plante oleaginoase prin presare, extracție sau procedee comparabile, brut sau rafinat, dar nemodificat chimic) | 37 | 34 |
| Biomotorină – ester metilic al acizilor grași (ester metilic produs din ulei produs din biomasă) | 37 | 33 |
| Biomotorină – ester etilic al acizilor grași (ester etilic produs din ulei produs din biomasă) | 38 | 34 |
| Biogaz care se poate purifica pentru a obține calitatea gazelor naturale | 50 | — |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei | 44 | 34 |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei | 45 | 30 |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane | 44 | 34 |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat | 46 | 24 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei | 43 | 36 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei | 44 | 32 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane | 43 | 33 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat | 46 | 23 |
| COMBUSTIBILI DIN SURSE REGENERABILE CARE POT FI PRODUȘI DIN DIFERITE SURSE REGENERABILE, INCLUSIV BIOMASĂ |
| Metanol din surse regenerabile | 20 | 16 |
| Etanol din surse regenerabile | 27 | 21 |
| Propanol din surse regenerabile | 31 | 25 |
| Butanol din surse regenerabile | 33 | 27 |
| Motorină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei) | 44 | 34 |
| Benzină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei) | 44 | 33 |
| Combustibil pentru avioane Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane) | 44 | 33 |
| Gaz petrolier lichefiat Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat) | 46 | 24 |
| DME (dimetileter) | 28 | 19 |
| Hidrogen din surse regenerabile | 120 | — |
| ETBE (etil-terț-butil-eter produs pe bază de etanol) | 36 (din care 37 % din surse regenerabile) | 27 (din care 37 % din surse regenerabile) |
| MTBE (metil-terț-butil-eter produs pe bază de metanol) | 35 (din care 22 % din surse regenerabile) | 26 (din care 22 % din surse regenerabile) |
| TAEE (terțiar-amil-etil-eter produs pe bază de etanol) | 38 (din care 29 % din surse regenerabile) | 29 (din care 29 % din surse regenerabile) |
| TAME (terțiar-amil-metil-eter produs pe bază de metanol) | 36 (din care 18 % din surse regenerabile) | 28 (din care 18 % din surse regenerabile) |
| THxEE (terțiar-hexil-etil-eter produs pe bază de etanol) | 38 (din care 25 % din surse regenerabile) | 30 (din care 25 % din surse regenerabile) |
| THxME (terțiar-hexil-metil-eter produs pe bază de metanol) | 38 (din care 14 % din surse regenerabile) | 30 (din care 14 % din surse regenerabile) |
| COMBUSTIBILI FOSILI |
| Benzină | 43 | 32 |
| Motorină | 43 | 36 |

Combustibil

Conținut masic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/kg)

Conținut volumic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/l)

COMBUSTIBILI PROVENIȚI DIN BIOMASĂ ȘI/SAU DIN OPERAȚIUNI DE PRELUCRARE A BIOMASEI

Biopropan

46

24

Ulei vegetal pur (ulei produs din plante oleaginoase prin presare, extracție sau procedee comparabile, brut sau rafinat, dar nemodificat chimic)

37

34

Biomotorină – ester metilic al acizilor grași (ester metilic produs din ulei produs din biomasă)

37

33

Biomotorină – ester etilic al acizilor grași (ester etilic produs din ulei produs din biomasă)

38

34

Biogaz care se poate purifica pentru a obține calitatea gazelor naturale

50

—

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei

44

34

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei

45

30

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane

44

34

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat

46

24

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei

43

36

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei

44

32

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane

43

33

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat

46

23

COMBUSTIBILI DIN SURSE REGENERABILE CARE POT FI PRODUȘI DIN DIFERITE SURSE REGENERABILE, INCLUSIV BIOMASĂ

Metanol din surse regenerabile

20

16

Etanol din surse regenerabile

27

21

Propanol din surse regenerabile

31

25

Butanol din surse regenerabile

33

27

Motorină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei)

44

34

Benzină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei)

44

33

Combustibil pentru avioane Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane)

44

33

Gaz petrolier lichefiat Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat)

46

24

DME (dimetileter)

28

19

Hidrogen din surse regenerabile

120

—

ETBE (etil-terț-butil-eter produs pe bază de etanol)

36 (din care 37 % din surse regenerabile)

27 (din care 37 % din surse regenerabile)

MTBE (metil-terț-butil-eter produs pe bază de metanol)

35 (din care 22 % din surse regenerabile)

26 (din care 22 % din surse regenerabile)

TAEE (terțiar-amil-etil-eter produs pe bază de etanol)

38 (din care 29 % din surse regenerabile)

29 (din care 29 % din surse regenerabile)

TAME (terțiar-amil-metil-eter produs pe bază de metanol)

36 (din care 18 % din surse regenerabile)

28 (din care 18 % din surse regenerabile)

THxEE (terțiar-hexil-etil-eter produs pe bază de etanol)

38 (din care 25 % din surse regenerabile)

30 (din care 25 % din surse regenerabile)

THxME (terțiar-hexil-metil-eter produs pe bază de metanol)

38 (din care 14 % din surse regenerabile)

30 (din care 14 % din surse regenerabile)

COMBUSTIBILI FOSILI

Benzină

43

32

Motorină

43

36

---

ANEXA IV

CERTIFICAREA INSTALATORILOR

Sistemele de certificare sau sistemele de calificare echivalente menționate la articolul 18 alineatul (3) au la bază următoarele criterii:

| 1. | Procesul de certificare sau de calificare trebuie să fie transparent și definit în mod clar de statele membre sau de organismul administrativ desemnat de acestea. |
| --- | --- |

1.

Procesul de certificare sau de calificare trebuie să fie transparent și definit în mod clar de statele membre sau de organismul administrativ desemnat de acestea.

| 2. | Instalatorii pentru pompe de căldură, pentru instalațiile energetice pe bază de biomasă, pentru instalațiile energetice geotermale de mică adâncime, cele fotovoltaice solare și termice solare sunt certificați printr-un program de formare acreditat sau de către un organism de formare acreditat. |
| --- | --- |

2.

Instalatorii pentru pompe de căldură, pentru instalațiile energetice pe bază de biomasă, pentru instalațiile energetice geotermale de mică adâncime, cele fotovoltaice solare și termice solare sunt certificați printr-un program de formare acreditat sau de către un organism de formare acreditat.

| 3. | Acreditarea programului sau a organismului de formare se realizează de către statele membre sau de către organismul administrativ desemnat de acestea. Organismul de acreditare se asigură că programul de formare oferit de organismul de formare prezintă continuitate și acoperire regională ori națională. Organismul de formare deține dotări tehnice specifice pentru a oferi formare practică, inclusiv anumite echipamente de laborator sau facilități corespunzătoare pentru a asigura formarea practică. De asemenea, organismul de formare trebuie să ofere, pe lângă formarea de bază, cursuri scurte de perfecționare privind aspecte tematice, inclusiv noile tehnologii, pentru a permite perfecționarea continuă în domeniul instalațiilor. Pot avea calitatea de organism de formare producătorul instalației sau al sistemului, institute sau asociații. |
| --- | --- |

3.

Acreditarea programului sau a organismului de formare se realizează de către statele membre sau de către organismul administrativ desemnat de acestea. Organismul de acreditare se asigură că programul de formare oferit de organismul de formare prezintă continuitate și acoperire regională ori națională. Organismul de formare deține dotări tehnice specifice pentru a oferi formare practică, inclusiv anumite echipamente de laborator sau facilități corespunzătoare pentru a asigura formarea practică. De asemenea, organismul de formare trebuie să ofere, pe lângă formarea de bază, cursuri scurte de perfecționare privind aspecte tematice, inclusiv noile tehnologii, pentru a permite perfecționarea continuă în domeniul instalațiilor. Pot avea calitatea de organism de formare producătorul instalației sau al sistemului, institute sau asociații.

| 4. | Formarea care se încheie cu certificarea sau calificarea instalatorului include atât o parte teoretică, cât și una practică. La finalul formării, instalatorul trebuie să dețină calificările necesare pentru instalarea echipamentelor și sistemelor relevante în scopul de a îndeplini cerințele de performanță și fiabilitate ale clientului, de a utiliza competențe la un înalt nivel de calitate și de a respecta toate codurile și standardele aplicabile, inclusiv cele referitoare la etichetarea energetică și ecologică. |
| --- | --- |

4.

Formarea care se încheie cu certificarea sau calificarea instalatorului include atât o parte teoretică, cât și una practică. La finalul formării, instalatorul trebuie să dețină calificările necesare pentru instalarea echipamentelor și sistemelor relevante în scopul de a îndeplini cerințele de performanță și fiabilitate ale clientului, de a utiliza competențe la un înalt nivel de calitate și de a respecta toate codurile și standardele aplicabile, inclusiv cele referitoare la etichetarea energetică și ecologică.

| 5. | Cursul de formare se încheie cu un examen pentru obținerea unui certificat sau a unei calificări. Examenul include o probă practică de instalare corectă a cazanelor sau a cuptoarelor de biomasă, a pompelor de căldură, a instalațiilor geotermale de mică adâncime, a celor fotovoltaice solare sau a celor termice solare. |
| --- | --- |

5.

Cursul de formare se încheie cu un examen pentru obținerea unui certificat sau a unei calificări. Examenul include o probă practică de instalare corectă a cazanelor sau a cuptoarelor de biomasă, a pompelor de căldură, a instalațiilor geotermale de mică adâncime, a celor fotovoltaice solare sau a celor termice solare.

| 6. | Sistemele de certificare sau sistemele de calificare echivalente menționate la articolul 18 alineatul (3) iau în considerare următoarele orientări:






  (a) | Programele de formare acreditate ar trebui oferite instalatorilor cu experiență profesională care au urmat sau urmează tipurile de formare menționate în continuare:






  (i) | în cazul instalatorilor de cazane și cuptoare de biomasă: se cere formarea prealabilă ca instalator de apă și canal, instalator de țevi și conducte, instalator de instalații termice sau tehnician de echipamente sanitare și de încălzire sau de răcire; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Sistemele de certificare sau sistemele de calificare echivalente menționate la articolul 18 alineatul (3) iau în considerare următoarele orientări:

(a)

Programele de formare acreditate ar trebui oferite instalatorilor cu experiență profesională care au urmat sau urmează tipurile de formare menționate în continuare:

(i)

în cazul instalatorilor de cazane și cuptoare de biomasă: se cere formarea prealabilă ca instalator de apă și canal, instalator de țevi și conducte, instalator de instalații termice sau tehnician de echipamente sanitare și de încălzire sau de răcire;

| (ii) | în cazul instalatorilor de pompe de căldură: se cere formarea prealabilă ca instalator de apă și canal sau inginer de instalații frigorifice și deținerea de competențe de bază ca electrician și instalator de apă și canal (tăierea țevilor, sudarea manșoanelor de țeavă, lipirea manșoanelor de țeavă, izolarea, etanșarea garniturilor, verificarea scurgerilor și instalarea sistemelor de încălzire sau de răcire); |
| --- | --- |

(ii)

în cazul instalatorilor de pompe de căldură: se cere formarea prealabilă ca instalator de apă și canal sau inginer de instalații frigorifice și deținerea de competențe de bază ca electrician și instalator de apă și canal (tăierea țevilor, sudarea manșoanelor de țeavă, lipirea manșoanelor de țeavă, izolarea, etanșarea garniturilor, verificarea scurgerilor și instalarea sistemelor de încălzire sau de răcire);

| (iii) | în cazul instalatorilor de instalații fotovoltaice solare sau termice solare: se cere formarea prealabilă ca instalator de apă și canal sau electrician și deținerea de competențe de bază ca instalator de apă și canal, ca electrician și pentru lucrări de aplicare a învelișurilor în construcții, inclusiv cunoștințe de sudare a manșoanelor de țeavă, lipire a manșoanelor de țeavă, izolații, etanșare a garniturilor, verificare a scurgerilor la lucrările de apă și canal, capacitate de a conecta fire electrice, familiarizare cu materialele de bază pentru învelișuri în construcții metodele de descărcare în arc și de sudare; sau |
| --- | --- |

(iii)

în cazul instalatorilor de instalații fotovoltaice solare sau termice solare: se cere formarea prealabilă ca instalator de apă și canal sau electrician și deținerea de competențe de bază ca instalator de apă și canal, ca electrician și pentru lucrări de aplicare a învelișurilor în construcții, inclusiv cunoștințe de sudare a manșoanelor de țeavă, lipire a manșoanelor de țeavă, izolații, etanșare a garniturilor, verificare a scurgerilor la lucrările de apă și canal, capacitate de a conecta fire electrice, familiarizare cu materialele de bază pentru învelișuri în construcții metodele de descărcare în arc și de sudare; sau

| (iv) | un program de formare profesională care să îi ofere unui instalator competențele specifice, echivalente cu trei ani de instruire în competențele menționate la litera (a), (b) sau (c), inclusiv învățare în sala de clasă și la locul de muncă. |
| --- | --- |

(iv)

un program de formare profesională care să îi ofere unui instalator competențele specifice, echivalente cu trei ani de instruire în competențele menționate la litera (a), (b) sau (c), inclusiv învățare în sala de clasă și la locul de muncă.

| (b) | Partea teoretică a formării instalatorilor pentru cuptoare și cazane de biomasă ar trebui să ofere o privire de ansamblu a situației pieței de biomasă și să cuprindă aspecte ecologice, combustibili din biomasă, logistică, protecția împotriva incendiilor, subvențiile aferente, tehnici de ardere, sisteme de aprindere, soluții hidraulice optime, compararea costurilor și a profitabilității, precum și proiectarea, instalarea și întreținerea cazanelor și cuptoarelor de biomasă. Formarea ar trebui să asigure, de asemenea, o bună cunoaștere a oricăror standarde europene în domeniul tehnologiei și combustibililor din biomasă, de tipul peletelor, precum și a dreptului intern și al Uniunii referitor la biomasă. |
| --- | --- |

(b)

Partea teoretică a formării instalatorilor pentru cuptoare și cazane de biomasă ar trebui să ofere o privire de ansamblu a situației pieței de biomasă și să cuprindă aspecte ecologice, combustibili din biomasă, logistică, protecția împotriva incendiilor, subvențiile aferente, tehnici de ardere, sisteme de aprindere, soluții hidraulice optime, compararea costurilor și a profitabilității, precum și proiectarea, instalarea și întreținerea cazanelor și cuptoarelor de biomasă. Formarea ar trebui să asigure, de asemenea, o bună cunoaștere a oricăror standarde europene în domeniul tehnologiei și combustibililor din biomasă, de tipul peletelor, precum și a dreptului intern și al Uniunii referitor la biomasă.

| (c) | Partea teoretică a formării instalatorilor de pompe de căldură ar trebui să ofere o privire de ansamblu a situației pieței de pompe de căldură și să acopere resursele geotermale și temperaturile surselor subterane din diferite regiuni, identificarea conductibilității termice a solurilor și a rocilor, reglementări privind utilizarea resurselor geotermale, fezabilitatea utilizării pompelor de căldură în construcții și determinarea celui mai potrivit sistem de pompe de căldură, precum și cunoștințe privind cerințele tehnice, siguranța, filtrarea aerului, racordarea la sursa de căldură și planul sistemului. Formarea ar trebui să asigure, de asemenea, o bună cunoaștere a oricăror standarde europene pentru pompe de căldură, precum și a dreptului intern și al Uniunii relevant. Instalatorul ar trebui să demonstreze că deține următoarele competențe esențiale:






  (i) | înțelegere de bază a principiilor fizice și de funcționare a pompei de căldură, inclusiv a caracteristicilor circuitului pompei de căldură: contextul dintre temperaturile joase ale mediului absorbant de căldură, temperaturile ridicate ale sursei de căldură și eficiența sistemului, determinarea coeficientului de performanță și a factorului de performanță sezonieră (FPS); |
| --- | --- | --- |

(c)

Partea teoretică a formării instalatorilor de pompe de căldură ar trebui să ofere o privire de ansamblu a situației pieței de pompe de căldură și să acopere resursele geotermale și temperaturile surselor subterane din diferite regiuni, identificarea conductibilității termice a solurilor și a rocilor, reglementări privind utilizarea resurselor geotermale, fezabilitatea utilizării pompelor de căldură în construcții și determinarea celui mai potrivit sistem de pompe de căldură, precum și cunoștințe privind cerințele tehnice, siguranța, filtrarea aerului, racordarea la sursa de căldură și planul sistemului. Formarea ar trebui să asigure, de asemenea, o bună cunoaștere a oricăror standarde europene pentru pompe de căldură, precum și a dreptului intern și al Uniunii relevant. Instalatorul ar trebui să demonstreze că deține următoarele competențe esențiale:

(i)

înțelegere de bază a principiilor fizice și de funcționare a pompei de căldură, inclusiv a caracteristicilor circuitului pompei de căldură: contextul dintre temperaturile joase ale mediului absorbant de căldură, temperaturile ridicate ale sursei de căldură și eficiența sistemului, determinarea coeficientului de performanță și a factorului de performanță sezonieră (FPS);

| (ii) | înțelegere a componentelor și a funcționării lor în cadrul circuitului pompei de căldură, cum ar fi compresorul, ventilul de destindere, evaporatorul, condensorul, armăturile și garniturile, uleiul de ungere, refrigerentul, supraîncălzirea și subrăcirea și posibilitățile de răcire în cazul pompelor de căldură; și |
| --- | --- |

(ii)

înțelegere a componentelor și a funcționării lor în cadrul circuitului pompei de căldură, cum ar fi compresorul, ventilul de destindere, evaporatorul, condensorul, armăturile și garniturile, uleiul de ungere, refrigerentul, supraîncălzirea și subrăcirea și posibilitățile de răcire în cazul pompelor de căldură; și

| (iii) | capacitate de a alege și de a dimensiona componentele în situații tipice de instalare, inclusiv de a determina valorile tipice ale sarcinii termice pentru diferite clădiri și pentru producerea de apă caldă pe baza consumului de energie, de a determina capacitatea pompei de căldură privind sarcina termică pentru producerea de apă caldă, privind masa de stocare a clădirii și privind furnizarea neîntreruptă de curent; determinarea componentei rezervor-tampon și a volumului acesteia, precum și integrarea unui al doilea sistem de încălzire. |
| --- | --- |

(iii)

capacitate de a alege și de a dimensiona componentele în situații tipice de instalare, inclusiv de a determina valorile tipice ale sarcinii termice pentru diferite clădiri și pentru producerea de apă caldă pe baza consumului de energie, de a determina capacitatea pompei de căldură privind sarcina termică pentru producerea de apă caldă, privind masa de stocare a clădirii și privind furnizarea neîntreruptă de curent; determinarea componentei rezervor-tampon și a volumului acesteia, precum și integrarea unui al doilea sistem de încălzire.

| (d) | Partea teoretică a formării instalatorilor pentru instalațiile termice solare și cele fotovoltaice solare ar trebui să ofere o privire de ansamblu a situației pieței de produse solare și comparații între cost și profitabilitate și să cuprindă aspecte ecologice, componentele, caracteristicile și dimensionarea sistemelor care utilizează energie solară, selectarea de sisteme precise și dimensionarea componentelor, determinarea necesarului de căldură, protecția împotriva incendiilor, subvențiile aferente, precum și proiectarea, instalarea și întreținerea instalațiilor fotovoltaice solare și a celor termice solare. Formarea ar trebui să asigure, de asemenea, cunoașterea oricăror standarde europene privind tehnologia și certificarea, cum ar fi Solar Keymark, precum și a dreptului intern și al Uniunii aferent. Instalatorul ar trebui să demonstreze că deține următoarele competențe esențiale:






  (i) | capacitatea de a lucra în condiții de siguranță, utilizând echipamentul și uneltele necesare și punând în aplicare codurile și standardele de siguranță, și de a identifica pericolele legate de lucrările de energie electrică, apă și canal, precum și pericolele de altă natură asociate instalațiilor solare; |
| --- | --- | --- |

(d)

Partea teoretică a formării instalatorilor pentru instalațiile termice solare și cele fotovoltaice solare ar trebui să ofere o privire de ansamblu a situației pieței de produse solare și comparații între cost și profitabilitate și să cuprindă aspecte ecologice, componentele, caracteristicile și dimensionarea sistemelor care utilizează energie solară, selectarea de sisteme precise și dimensionarea componentelor, determinarea necesarului de căldură, protecția împotriva incendiilor, subvențiile aferente, precum și proiectarea, instalarea și întreținerea instalațiilor fotovoltaice solare și a celor termice solare. Formarea ar trebui să asigure, de asemenea, cunoașterea oricăror standarde europene privind tehnologia și certificarea, cum ar fi Solar Keymark, precum și a dreptului intern și al Uniunii aferent. Instalatorul ar trebui să demonstreze că deține următoarele competențe esențiale:

(i)

capacitatea de a lucra în condiții de siguranță, utilizând echipamentul și uneltele necesare și punând în aplicare codurile și standardele de siguranță, și de a identifica pericolele legate de lucrările de energie electrică, apă și canal, precum și pericolele de altă natură asociate instalațiilor solare;

| (ii) | capacitatea de a identifica sistemele și componentele specifice pentru sistemele active și pasive, inclusiv proiectarea lor mecanică, și de a determina amplasarea componentelor, planul și configurația sistemului; |
| --- | --- |

(ii)

capacitatea de a identifica sistemele și componentele specifice pentru sistemele active și pasive, inclusiv proiectarea lor mecanică, și de a determina amplasarea componentelor, planul și configurația sistemului;

| (iii) | capacitatea de a determina suprafața necesară pentru instalare, orientarea și înclinarea încălzitorului de apă solar și ale celui fotovoltaic solar, ținând cont de umbră, de accesul solar, de integritatea structurală, de oportunitatea instalării din punct de vedere al clădirii sau climei și de a identifica diferitele metode de instalare potrivite pentru tipurile de acoperiș și proporția echipamentelor necesare pentru instalare în cadrul sistemului; și |
| --- | --- |

(iii)

capacitatea de a determina suprafața necesară pentru instalare, orientarea și înclinarea încălzitorului de apă solar și ale celui fotovoltaic solar, ținând cont de umbră, de accesul solar, de integritatea structurală, de oportunitatea instalării din punct de vedere al clădirii sau climei și de a identifica diferitele metode de instalare potrivite pentru tipurile de acoperiș și proporția echipamentelor necesare pentru instalare în cadrul sistemului; și

| (iv) | în special pentru sistemele fotovoltaice solare, capacitate de adaptare a schemei electrice, inclusiv determinarea curenților nominali proiectați, selectarea tipurilor corespunzătoare de conductori și a valorilor nominale corespunzătoare pentru fiecare circuit electric, determinarea dimensiunii corespunzătoare, a valorilor nominale și a locațiilor pentru echipamentele și subsistemele aferente și selectarea unui punct corespunzător de interconectare. |
| --- | --- |

(iv)

în special pentru sistemele fotovoltaice solare, capacitate de adaptare a schemei electrice, inclusiv determinarea curenților nominali proiectați, selectarea tipurilor corespunzătoare de conductori și a valorilor nominale corespunzătoare pentru fiecare circuit electric, determinarea dimensiunii corespunzătoare, a valorilor nominale și a locațiilor pentru echipamentele și subsistemele aferente și selectarea unui punct corespunzător de interconectare.

| (e) | Certificarea instalatorilor ar trebui să fie limitată în timp, astfel încât să fie necesar un seminar sau un curs de perfecționare pentru a se asigura continuitatea certificării. |
| --- | --- |

(e)

Certificarea instalatorilor ar trebui să fie limitată în timp, astfel încât să fie necesar un seminar sau un curs de perfecționare pentru a se asigura continuitatea certificării.

---

ANEXA V

NORME PENTRU CALCULAREA IMPACTULUI BIOCOMBUSTIBILILOR, AL BIOLICHIDELOR ȘI AL OMOLOGILOR LOR COMBUSTIBILI FOSILI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE GAZELE CU EFECT DE SERĂ

A.   VALORI TIPICE ȘI IMPLICITE PENTRU BIOCOMBUSTIBILII PRODUȘI FĂRĂ EMISII NETE DE CARBON REZULTATE ÎN URMA SCHIMBĂRII DESTINAȚIEI TERENULUI

| Filieră de producție a biocombustibililor | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 67 % | 59 % |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 77 % | 73 % |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 73 % | 68 % |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 79 % | 76 % |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 58 % | 47 % |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 71 % | 64 % |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 48 % | 40 % |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 55 % | 48 % |
| etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 40 % | 28 % |
| etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 69 % | 68 % |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 47 % | 38 % |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 53 % | 46 % |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 37 % | 24 % |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*)) | 67 % | 67 % |
| etanol din trestie de zahăr | 70 % | 70 % |
| partea de etil-terț-butil-eter (ETBE) din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de terțiar-amil-etil-eter (TAEE) din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 52 % | 47 % |
| biomotorină din floarea soarelui | 57 % | 52 % |
| biomotorină din semințe de soia | 55 % | 50 % |
| biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 32 % | 19 % |
| biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 51 % | 45 % |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 88 % | 84 % |
| biomotorină din grăsime animală topită (**) | 84 % | 78 % |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 51 % | 47 % |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 58 % | 54 % |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 55 % | 51 % |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis) | 34 % | 22 % |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 53 % | 49 % |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 87 % | 83 % |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**) | 83 % | 77 % |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 59 % | 57 % |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 65 % | 64 % |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 63 % | 61 % |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 40 % | 30 % |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 59 % | 57 % |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 98 % | 98 % |
| (*) | Valorile implicite pentru procesele care utilizează cogenerare sunt valabile numai în cazul în care toată căldura de proces este furnizată de cogenerare. |

Filieră de producție a biocombustibililor

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

67 %

59 %

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

77 %

73 %

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

73 %

68 %

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

79 %

76 %

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

58 %

47 %

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

71 %

64 %

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

48 %

40 %

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

55 %

48 %

etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

40 %

28 %

etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

69 %

68 %

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

47 %

38 %

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

53 %

46 %

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

37 %

24 %

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*))

67 %

67 %

etanol din trestie de zahăr

70 %

70 %

partea de etil-terț-butil-eter (ETBE) din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de terțiar-amil-etil-eter (TAEE) din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

52 %

47 %

biomotorină din floarea soarelui

57 %

52 %

biomotorină din semințe de soia

55 %

50 %

biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

32 %

19 %

biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

51 %

45 %

biomotorină din ulei de gătit uzat

88 %

84 %

biomotorină din grăsime animală topită (**)

84 %

78 %

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

51 %

47 %

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

58 %

54 %

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

55 %

51 %

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis)

34 %

22 %

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

53 %

49 %

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

87 %

83 %

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**)

83 %

77 %

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

59 %

57 %

ulei vegetal pur din floarea soarelui

65 %

64 %

ulei vegetal pur din semințe de soia

63 %

61 %

ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

40 %

30 %

ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

59 %

57 %

ulei pur din ulei de gătit uzat

98 %

98 %

(*)

Valorile implicite pentru procesele care utilizează cogenerare sunt valabile numai în cazul în care toată căldura de proces este furnizată de cogenerare.

| (**) | Se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare. |
| --- | --- |

(**)

Se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

B.   ESTIMĂRI ALE VALORILOR TIPICE ȘI IMPLICITE AFERENTE VIITORILOR BIOCOMBUSTIBILI INEXISTENȚI SAU CARE SE AFLAU DOAR ÎN CANTITĂȚI NEGLIJABILE PE PIAȚĂ ÎN 2016, DACĂ ACEȘTIA SUNT PRODUȘI FĂRĂ EMISII NETE DE CARBON REZULTATE ÎN URMA SCHIMBĂRII DESTINAȚIEI TERENULUI

| Filieră de producție a biocombustibililor | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 85 % | 83 % |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 85 % | 85 % |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 82 % | 82 % |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 85 % | 85 % |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 82 % | 82 % |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 86 % | 86 % |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 83 % | 83 % |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 86 % | 86 % |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 83 % | 83 % |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 89 % | 89 % |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 89 % | 89 % |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 89 % | 89 % |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 89 % | 89 % |
| partea de metil-terț-butil-eter (MTBE) din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filieră de producție a biocombustibililor

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

etanol din paie de grâu

85 %

83 %

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

85 %

85 %

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

82 %

82 %

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

85 %

85 %

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

82 %

82 %

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

86 %

86 %

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

83 %

83 %

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

86 %

86 %

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

83 %

83 %

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

89 %

89 %

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

89 %

89 %

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

89 %

89 %

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

89 %

89 %

partea de metil-terț-butil-eter (MTBE) din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

C.   METODOLOGIE

| 1. | Emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de combustibili pentru transporturi, biocombustibili și biolichide se calculează prin formula următoare:






  (a) | emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de biocombustibili se calculează prin formula următoare:
  E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,
  unde







  E | = | emisiile totale provenite din utilizarea combustibilului; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| eec | = | emisiile provenite din extracția sau cultivarea materiilor prime; |
| el | = | emisiile anuale provenite din variația cantității de carbon provocată de schimbarea destinației terenului; |
| ep | = | emisii provenite din prelucrare; |
| etd | = | emisii provenite din transport și distribuție; |
| eu | = | emisii provenite de la combustibilul utilizat; |
| esca | = | reducerea emisiilor prin acumularea carbonului în sol printr-o gestionare agricolă îmbunătățită; |
| eccs | = | reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2; și |
| eccr | = | reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea CO2. |

1.

(a)

emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de biocombustibili se calculează prin formula următoare:

E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,

unde

E

=

emisiile totale provenite din utilizarea combustibilului;

eec

=

emisiile provenite din extracția sau cultivarea materiilor prime;

el

=

emisiile anuale provenite din variația cantității de carbon provocată de schimbarea destinației terenului;

ep

=

emisii provenite din prelucrare;

etd

=

emisii provenite din transport și distribuție;

eu

=

emisii provenite de la combustibilul utilizat;

esca

=

reducerea emisiilor prin acumularea carbonului în sol printr-o gestionare agricolă îmbunătățită;

eccs

=

reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2; și

eccr

=

reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea CO2.

Emisiile rezultate din producția de mașini și echipamente nu se iau în considerare;

| (b) | emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de biolichide se calculează prin formula pentru biocombustibili (E), dar cu extensia necesară pentru a include conversia energiei în energie electrică și/sau încălzire și răcire produsă, după cum urmează:






  (i) | pentru instalațiile energetice care produc numai energie termică: |
| --- | --- | --- |

(b)

emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de biolichide se calculează prin formula pentru biocombustibili (E), dar cu extensia necesară pentru a include conversia energiei în energie electrică și/sau încălzire și răcire produsă, după cum urmează:

(i)

pentru instalațiile energetice care produc numai energie termică:

Formula

| (ii) | pentru instalațiile energetice care produc numai energie electrică:





  unde







  ECh,el | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final. |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale biolichidului înainte de conversia finală. |
| ηel | = | randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la contribuția anuală a biolichidului pe baza conținutului său energetic. |
| ηh | = | randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la contribuția anuală a biolichidului pe baza conținutului său energetic. |

(ii)

pentru instalațiile energetice care produc numai energie electrică:

Formula

unde

ECh,el

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final.

E

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale biolichidului înainte de conversia finală.

ηel

=

randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la contribuția anuală a biolichidului pe baza conținutului său energetic.

ηh

=

randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la contribuția anuală a biolichidului pe baza conținutului său energetic.

| (iii) | pentru energia electrică sau mecanică produsă de instalațiile energetice care produc energie termică utilă pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică: |
| --- | --- |

(iii)

pentru energia electrică sau mecanică produsă de instalațiile energetice care produc energie termică utilă pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică:

Formula

| (iv) | pentru energia termică utilă produsă de instalațiile energetice care produc energie termică pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică:





  unde:







  ECh,el | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final. |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale biolichidului înainte de conversia finală. |
| ηel | = | randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic. |
| ηh | = | randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic. |
| Cel | = | fracțiunea exergetică din energia electrică și/sau energia mecanică, stabilită la 100 % (Cel = 1). |
| Ch | = | randamentul ciclului Carnot (fracțiunea exergetică din cadrul energiei termice utile). |

(iv)

pentru energia termică utilă produsă de instalațiile energetice care produc energie termică pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică:

Formula

unde:

ECh,el

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final.

E

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale biolichidului înainte de conversia finală.

ηel

=

randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic.

ηh

=

randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic.

Cel

=

fracțiunea exergetică din energia electrică și/sau energia mecanică, stabilită la 100 % (Cel = 1).

Ch

=

randamentul ciclului Carnot (fracțiunea exergetică din cadrul energiei termice utile).

Randamentul ciclului Carnot, Ch, pentru energia termică utilă la diferite temperaturi, este definit după cum urmează:

Formula

unde

| Th | = | temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare. |
| --- | --- | --- |
| T0 | = | temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C) |

Th

=

temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare.

T0

=

temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C)

Alternativ, în cazul în care surplusul de căldură se exportă pentru încălzirea clădirilor, la o temperatură mai mică de 150 °C (423,15 grade Kelvin), Ch poate fi definit după cum urmează:

| Ch | = | randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546

În scopul acestui calcul, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice; |
| --- | --- |

(a)

„cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice;

| (b) | „energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(b)

„energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică pentru încălzire și răcire;

| (c) | „cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(c)

„cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței.

| 2. | Emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la biocombustibili și biolichide se exprimă după cum urmează:






  (a) | emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la biocombustibili, E, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de combustibil, g CO2eq/MJ. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la biocombustibili, E, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de combustibil, g CO2eq/MJ.

| (b) | emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la biolichide, EC, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de produs energetic final (energie termică sau electrică), g CO2eq/MJ. |
| --- | --- |

(b)

emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la biolichide, EC, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de produs energetic final (energie termică sau electrică), g CO2eq/MJ.

În cazul în care încălzirea și răcirea sunt cogenerate cu energie electrică, emisiile se alocă între energia electrică și cea termică [astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (b)], indiferent dacă energia termică este utilizată pentru încălzire sau pentru răcire (2).

În cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră provenite din extracția sau cultivarea de materii prime eec sunt exprimate în g CO2eq/tonă de substanță uscată de materii prime, conversia în grame de echivalent CO2 per MJ de combustibil, g CO2eq/MJ, se calculează după cum urmează (3):

Formula

unde

Formula

Formula

Emisiile pe tonă de substanță uscată de materii prime se calculează după cum urmează:

Formula

| 3. | Reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră de la biocombustibili și biolichide se calculează prin formula următoare:






  (a) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră datorată utilizării biocombustibililor:
  REDUCERE = (EF(t) – EB)/EF(t),
  unde







  EB | = | emisiile totale provenite de la biocombustibil; și |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EF(t) | = | emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru transport |

3.

(a)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră datorată utilizării biocombustibililor:

REDUCERE = (EF(t) – EB)/EF(t),

unde

EB

=

emisiile totale provenite de la biocombustibil; și

EF(t)

=

emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru transport

| (b) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră datorate încălzirii, răcirii și energiei electrice produse din biolichide:
  REDUCERE = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF(h&c,el),
  unde







  ECB(h&c,el) | = | emisiile totale rezultate din energia termică sau electrică; și |
| --- | --- | --- | --- |
| ECF(h&c,el) | = | emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru energie termică utilă sau energie electrică. |

(b)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră datorate încălzirii, răcirii și energiei electrice produse din biolichide:

REDUCERE = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF(h&c,el),

unde

ECB(h&c,el)

=

emisiile totale rezultate din energia termică sau electrică; și

ECF(h&c,el)

=

emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru energie termică utilă sau energie electrică.

| 4. | Gazele cu efect de seră luate în considerare în sensul punctului 1 sunt CO2, N2O și CH4. Pentru calcularea echivalenței în CO2, aceste gaze se evaluează după cum urmează:







  CO2 | : | 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| N2O | : | 298 |
| CH4 | : | 25 |

4.

CO2

:

1

N2O

:

298

CH4

:

25

| 5. | Emisiile provenite din extracția sau cultivarea de materii prime, eec, includ emisii provenite din însuși procesul de extracție sau cultivare; din colectarea, uscarea și depozitarea de materii prime; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe chimice sau produse utilizate în procesul de extracție sau de cultivare. Se exclude captarea de CO2 în cadrul cultivării de materii prime. Se pot obține estimări ale emisiilor rezultate din cultivarea biomasei agricole folosindu-se mediile regionale pentru emisiile provenite din cultivare incluse în rapoartele menționate la articolul 31 alineatul (4) sau din informații cu privire la valorile implicite detaliate privind emisiile provenite din cultivare incluse în prezenta anexă, ca alternativă la utilizarea valorilor efective. În absența unor informații relevante în rapoartele respective, este permis să se calculeze valori medii bazate pe practici agricole locale, de exemplu pe baza unor date provenite de la un grup de exploatații, ca alternativă la utilizarea valorilor efective. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pentru scopurile calculului menționat la punctul 1 litera (a), reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din îmbunătățirea gestionării în agricultură, esca, cum ar fi trecerea la aratul de conservare sau la semănarea direct în miriște, îmbunătățirea sistemului de rotație, utilizarea culturilor de protecție, inclusiv gestionarea reziduurilor de culturi, precum și utilizarea unui ameliorator organic de soluri (de exemplu compost, digestat fermentat din gunoi de grajd), se ia în considerare doar în cazul în care sunt furnizate dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide (4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea destinației terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea emisiilor respective se aplică formula următoare:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
   (5)

  unde







  el | = | emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea destinației terenurilor [măsurată ca masă (grame) de echivalent CO2 per unitate energetică produsă de biocombustibili sau de biolichide (megajouli)]. „Terenuri cultivate” (6) și „terenuri cu cultură perenă” (7) sunt considerate ca reprezentând o singură categorie de destinație a terenurilor; |
| --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Destinația de referință a terenului reprezintă destinația terenului în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă; |
| CSA | = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației efective a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când cultura ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; |
| P | = | productivitatea culturii (măsurată ca energie produsă de biocombustibili sau biolichide per unitate de suprafață per an); și |
| eB | = | bonus de biolichid sau de biocombustibil de 29 g CO2eq/MJ, dacă biomasa este obținută din teren degradat reabilitat, în condițiile stabilite la punctul 8. |

7.

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
   (5)

unde

el

=

emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea destinației terenurilor [măsurată ca masă (grame) de echivalent CO2 per unitate energetică produsă de biocombustibili sau de biolichide (megajouli)]. „Terenuri cultivate” (6) și „terenuri cu cultură perenă” (7) sunt considerate ca reprezentând o singură categorie de destinație a terenurilor;

CSR

=

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Destinația de referință a terenului reprezintă destinația terenului în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă;

CSA

=

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației efective a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când cultura ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul;

P

=

productivitatea culturii (măsurată ca energie produsă de biocombustibili sau biolichide per unitate de suprafață per an); și

eB

=

bonus de biolichid sau de biocombustibil de 29 g CO2eq/MJ, dacă biomasa este obținută din teren degradat reabilitat, în condițiile stabilite la punctul 8.

| 8. | Bonusul de 29 g CO2eq/MJ se atribuie dacă se furnizează dovezi care să ateste că terenul în chestiune:






  (a) | nu era folosit pentru activități agricole sau de orice altă natură în ianuarie 2008; și |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

nu era folosit pentru activități agricole sau de orice altă natură în ianuarie 2008; și

| (b) | este teren sever degradat, inclusiv terenurile exploatate în trecut în scopuri agricole. |
| --- | --- |

(b)

este teren sever degradat, inclusiv terenurile exploatate în trecut în scopuri agricole.

Bonusul de 29 g CO2eq/MJ se aplică pentru o perioadă de până la 20 de ani, începând cu data transformării terenurilor în exploatații agricole, cu condiția asigurării unei creșteri regulate a stocului de carbon, precum și a unei reduceri semnificative a eroziunii, în cazul terenurilor din categoria (b).

| 9. | „Teren sever degradat” înseamnă un teren care, pe o perioadă importantă de timp, fie a fost salinizat într-o proporție importantă, fie a prezentat un conținut în materii organice deosebit de scăzut și a fost grav erodat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Comisia revizuiește, până la 31 decembrie 2020, orientări pentru calcularea stocurilor de carbon din sol (8) pe baza Orientărilor IPCC din 2006 pentru inventarele naționale privind gazele cu efect de seră – volumul 4 și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și cu Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Orientările Comisiei servesc drept bază de calcul pentru stocurile de carbon din sol în sensul prezentei directive. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emisiile rezultate în urma prelucrării, ep, includ emisii provenite din însuși procesul de prelucrare; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe sau produse chimice utilizate în procesul de prelucrare, inclusiv emisiile de CO2 care corespund conținutului de carbon al materiilor prime fosile, indiferent dacă au fost sau nu arse efectiv în acest proces.
  La calculul consumului de energie electrică care nu se produce în instalația de producție a combustibilului, se consideră că intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră care caracterizează producerea și distribuția energiei electrice respective este egală cu intensitatea medie a emisiilor la producerea și distribuția de energie electrică într-o regiune definită. Prin derogare de la această regulă, producătorii pot utiliza o valoare medie pentru a calcula energia electrică produsă de o instalație individuală de producere a energiei electrice, în cazul în care instalația nu este conectată la rețeaua electrică.
  Emisiile rezultate în urma prelucrării includ emisii provenite din uscarea produselor și materialelor intermediare, atunci când este relevant. |
| --- | --- |

11.

La calculul consumului de energie electrică care nu se produce în instalația de producție a combustibilului, se consideră că intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră care caracterizează producerea și distribuția energiei electrice respective este egală cu intensitatea medie a emisiilor la producerea și distribuția de energie electrică într-o regiune definită. Prin derogare de la această regulă, producătorii pot utiliza o valoare medie pentru a calcula energia electrică produsă de o instalație individuală de producere a energiei electrice, în cazul în care instalația nu este conectată la rețeaua electrică.

Emisiile rezultate în urma prelucrării includ emisii provenite din uscarea produselor și materialelor intermediare, atunci când este relevant.

| 12. | Emisiile provenite din transport și distribuție, etd, includ emisii rezultate din transportul de materii prime și materiale semifinite și din stocarea și distribuția de materiale finite. Emisiile provenite din transport și distribuție care sunt luate în considerare în temeiul punctului 5 nu sunt acoperite de prezentul punct. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisiile combustibilului utilizat, eu, se consideră ca având valoarea zero pentru biocombustibili și biolichide.
  Emisiile de alte gaze cu efect de seră decât CO2 (N2O și CH4) ale combustibilului utilizat se includ în factorul eu pentru biolichide. |
| --- | --- |

13.

Emisiile de alte gaze cu efect de seră decât CO2 (N2O și CH4) ale combustibilului utilizat se includ în factorul eu pentru biolichide.

| 14. | Reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2, eccs, care nu au fost deja luate în calcul pentru ep, se limitează la emisiile evitate prin captarea și stocarea de CO2 emis în legătură directă cu extracția, transportul, prelucrarea și distribuția combustibilului din biomasă dacă este stocat în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Reducerea emisiilor prin captarea și înlocuirea CO2, eccr, este direct legată de producția de biocombustibili sau de biolichide cărora li se datorează și se limitează la emisiile evitate prin captarea de CO2 al cărui carbon provine din biomasă și care se utilizează pentru înlocuirea CO2 de origine fosilă în producția de produse și servicii comerciale. |
| --- | --- |

15.

| 16. | În cazul în care o unitate de cogenerare – care furnizează energie termică și/sau energie electrică unui proces de producție a combustibililor pentru care se calculează emisiile – produce un surplus de energie electrică și/sau de energie termică utilă, emisiile de gaze cu efect de seră se împart între energia electrică și energia termică utilă conform temperaturii agentului termic (care reflectă utilitatea energiei termice). Partea utilă a energiei termice se calculează prin înmulțirea conținutului său energetic cu randamentul ciclului Carnot, Ch, calculat după cum urmează:





  unde







  Th | = | temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare. |
| --- | --- | --- | --- |
| T0 | = | temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C) |

16.

Formula

unde

Th

=

temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare.

T0

=

temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C)

Alternativ, în cazul în care surplusul de căldură se exportă pentru încălzirea clădirilor, la o temperatură mai mică de 150 °C (423,15 grade Kelvin), Ch poate fi definit după cum urmează:

| Ch | = | randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546

În scopul acestui calcul, se utilizează randamentele efective, definite ca producția anuală de energie mecanică, energie electrică și energie termică, fiecare împărțită la intrarea anuală de energie.

În scopul acestui calcul, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice; |
| --- | --- |

(a)

„cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice;

| (b) | „energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică, pentru încălzire sau răcire; |
| --- | --- |

(b)

„energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică, pentru încălzire sau răcire;

| (c) | „cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(c)

„cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței.

| 17. | În cazul în care, printr-un proces de producție a combustibilului, se obține, în combinație, combustibilul pentru care se calculează emisiile și unul sau mai multe alte produse (coproduse), emisiile de gaze cu efect de seră se împart între combustibil sau produsul său intermediar și coproduse, proporțional cu conținutul lor energetic (determinat de puterea de încălzire inferioară în cazul unor coproduse altele decât energia electrică și termică). Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de surplusul de energie electrică sau de energie termică utilă este aceeași cu intensitatea gazelor cu efect de seră generate de energia electrică sau termică livrată procesului de producție a combustibilului și se determină prin calcularea intensității gazelor cu efect de seră la toate intrările și emisiile, inclusiv emisiile provenite de la materiile prime și emisiile de CH4 și N2O, către și dinspre unitatea de cogenerare, cazane sau alte aparate care furnizează energie termică sau electrică pentru procesul de producție a combustibililor. În cazul cogenerării de energie electrică și termică, calculul se efectuează în conformitate cu punctul 16. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pentru calculul menționat la punctul 17, emisiile care trebuie împărțite sunt eec + el + esca + acele fracții ale ep, etd, eccs și eccr care au loc până la faza în care se produce un coprodus, inclusiv faza respectivă. În cazul în care s-a alocat vreo valoare coproduselor într-o etapă de prelucrare anterioară din ciclul de viață, fracțiunea din emisiile atribuite produsului combustibil intermediar în ultima etapă a prelucrării respective se utilizează în acest scop în locul valorii totale a emisiilor.
  În cazul biocombustibililor și al biolichidelor, toate coprodusele se iau în considerare în sensul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu un conținut energetic negativ.
  Deșeurile și reziduurile, inclusiv coroanele și crengile arborilor, paiele, pielițele, știuleții, cojile de nuci, precum și reziduurile provenite din prelucrare, inclusiv glicerina brută (glicerină care nu este rafinată) și reziduuri rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr, au o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a acestora, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final.
  În cazul combustibililor produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria. |
| --- | --- |

18.

În cazul biocombustibililor și al biolichidelor, toate coprodusele se iau în considerare în sensul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu un conținut energetic negativ.

Deșeurile și reziduurile, inclusiv coroanele și crengile arborilor, paiele, pielițele, știuleții, cojile de nuci, precum și reziduurile provenite din prelucrare, inclusiv glicerina brută (glicerină care nu este rafinată) și reziduuri rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr, au o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a acestora, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final.

În cazul combustibililor produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria.

| 19. | În cazul biocombustibililor, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil EF(t) este 94 g CO2eq/MJ.
  În cazul biolichidelor utilizate în producerea de energie electrică, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(e) este 183 g CO2eq/MJ.
  În cazul biolichidelor utilizate în producerea de energie termică utilă, precum și pentru producerea de încălzire și/sau răcire, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(h&c) este 80 g CO2eq/MJ. |
| --- | --- |

19.

În cazul biolichidelor utilizate în producerea de energie electrică, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(e) este 183 g CO2eq/MJ.

În cazul biolichidelor utilizate în producerea de energie termică utilă, precum și pentru producerea de încălzire și/sau răcire, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(h&c) este 80 g CO2eq/MJ.

D.   VALORI IMPLICITE DETALIATE PENTRU BIOCOMBUSTIBILI ȘI BIOLICHIDE

Valori implicite detaliate pentru cultivare: „eec
  ” conform definiției din partea C din prezenta anexă, inclusiv emisiile de N2O din sol

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr | 9,6 | 9,6 |
| etanol din porumb | 25,5 | 25,5 |
| etanol din alte cereale, exceptând etanolul din porumb | 27,0 | 27,0 |
| etanol din trestie de zahăr | 17,1 | 17,1 |
| partea de ETBE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de TAEE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 32,0 | 32,0 |
| biomotorină din floarea soarelui | 26,1 | 26,1 |
| biomotorină din semințe de soia | 21,2 | 21,2 |
| biomotorină din ulei de palmier | 26,2 | 26,2 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 0 | 0 |
| biomotorină din grăsime animală topită (**) | 0 | 0 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 33,4 | 33,4 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 26,9 | 26,9 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 22,1 | 22,1 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat | 27,4 | 27,4 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 0 | 0 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**) | 0 | 0 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 33,4 | 33,4 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 27,2 | 27,2 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 22,2 | 22,2 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier | 27,1 | 27,1 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 0 | 0 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din sfeclă de zahăr

9,6

9,6

etanol din porumb

25,5

25,5

etanol din alte cereale, exceptând etanolul din porumb

27,0

27,0

etanol din trestie de zahăr

17,1

17,1

partea de ETBE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de TAEE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

32,0

32,0

biomotorină din floarea soarelui

26,1

26,1

biomotorină din semințe de soia

21,2

21,2

biomotorină din ulei de palmier

26,2

26,2

biomotorină din ulei de gătit uzat

0

0

biomotorină din grăsime animală topită (**)

0

0

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

33,4

33,4

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

26,9

26,9

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

22,1

22,1

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat

27,4

27,4

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

0

0

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**)

0

0

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

33,4

33,4

ulei vegetal pur din floarea soarelui

27,2

27,2

ulei vegetal pur din semințe de soia

22,2

22,2

ulei vegetal pur din ulei de palmier

27,1

27,1

ulei pur din ulei de gătit uzat

0

0

Valori implicite detaliate pentru cultivare: „eec
  ” – numai pentru emisiile de N2O din sol (acestea sunt deja incluse în valorile detaliate pentru emisiile provenite din cultivare în tabelul „eec
  ”)

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr | 4,9 | 4,9 |
| etanol din porumb | 13,7 | 13,7 |
| etanol din alte cereale, exceptând etanolul din porumb | 14,1 | 14,1 |
| etanol din trestie de zahăr | 2,1 | 2,1 |
| partea de ETBE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de TAEE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 17,6 | 17,6 |
| biomotorină din floarea soarelui | 12,2 | 12,2 |
| biomotorină din semințe de soia | 13,4 | 13,4 |
| biomotorină din ulei de palmier | 16,5 | 16,5 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 0 | 0 |
| biomotorină din grăsime animală topită (**) | 0 | 0 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 18,0 | 18,0 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 12,5 | 12,5 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 13,7 | 13,7 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat | 16,9 | 16,9 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 0 | 0 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**) | 0 | 0 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 17,6 | 17,6 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 12,2 | 12,2 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 13,4 | 13,4 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier | 16,5 | 16,5 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 0 | 0 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din sfeclă de zahăr

4,9

4,9

etanol din porumb

13,7

13,7

etanol din alte cereale, exceptând etanolul din porumb

14,1

14,1

etanol din trestie de zahăr

2,1

2,1

partea de ETBE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de TAEE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

17,6

17,6

biomotorină din floarea soarelui

12,2

12,2

biomotorină din semințe de soia

13,4

13,4

biomotorină din ulei de palmier

16,5

16,5

biomotorină din ulei de gătit uzat

0

0

biomotorină din grăsime animală topită (**)

0

0

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

18,0

18,0

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

12,5

12,5

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

13,7

13,7

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat

16,9

16,9

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

0

0

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**)

0

0

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

17,6

17,6

ulei vegetal pur din floarea soarelui

12,2

12,2

ulei vegetal pur din semințe de soia

13,4

13,4

ulei vegetal pur din ulei de palmier

16,5

16,5

ulei pur din ulei de gătit uzat

0

0

Valori implicite detaliate pentru prelucrare: „ep
  ” conform definiției din partea C din prezenta anexă

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 18,8 | 26,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 9,7 | 13,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 13,2 | 18,5 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 7,6 | 10,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 27,4 | 38,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 15,7 | 22,0 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 20,8 | 29,1 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 14,8 | 20,8 |
| etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 28,6 | 40,1 |
| etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 1,8 | 2,6 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 21,0 | 29,3 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 15,1 | 21,1 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 30,3 | 42,5 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1)) | 1,5 | 2,2 |
| etanol din trestie de zahăr | 1,3 | 1,8 |
| partea de ETBE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de TAEE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 11,7 | 16,3 |
| biomotorină din floarea soarelui | 11,8 | 16,5 |
| biomotorină din semințe de soia | 12,1 | 16,9 |
| biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 30,4 | 42,6 |
| biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 13,2 | 18,5 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 9,3 | 13,0 |
| biomotorină din grăsime animală topită (*2) | 13,6 | 19,1 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 10,7 | 15,0 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 10,5 | 14,7 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 10,9 | 15,2 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis) | 27,8 | 38,9 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 9,7 | 13,6 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 10,2 | 14,3 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*2) | 14,5 | 20,3 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 3,7 | 5,2 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 3,8 | 5,4 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 4,2 | 5,9 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 22,6 | 31,7 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 4,7 | 6,5 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 0,6 | 0,8 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

18,8

26,3

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

9,7

13,6

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

13,2

18,5

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

7,6

10,6

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

27,4

38,3

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

15,7

22,0

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

20,8

29,1

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

14,8

20,8

etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

28,6

40,1

etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

1,8

2,6

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

21,0

29,3

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

15,1

21,1

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

30,3

42,5

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*1))

1,5

2,2

etanol din trestie de zahăr

1,3

1,8

partea de ETBE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de TAEE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

11,7

16,3

biomotorină din floarea soarelui

11,8

16,5

biomotorină din semințe de soia

12,1

16,9

biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

30,4

42,6

biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

13,2

18,5

biomotorină din ulei de gătit uzat

9,3

13,0

biomotorină din grăsime animală topită (*2)

13,6

19,1

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

10,7

15,0

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

10,5

14,7

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

10,9

15,2

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis)

27,8

38,9

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

9,7

13,6

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

10,2

14,3

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*2)

14,5

20,3

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

3,7

5,2

ulei vegetal pur din floarea soarelui

3,8

5,4

ulei vegetal pur din semințe de soia

4,2

5,9

ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

22,6

31,7

ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

4,7

6,5

ulei pur din ulei de gătit uzat

0,6

0,8

Valori implicite detaliate doar pentru extracția de ulei (acestea sunt deja incluse în valorile detaliate pentru emisiile de prelucrare în tabelul „ep
  ”)

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| biomotorină din semințe de rapiță | 3,0 | 4,2 |
| biomotorină din floarea soarelui | 2,9 | 4,0 |
| biomotorină din semințe de soia | 3,2 | 4,4 |
| biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 20,9 | 29,2 |
| biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 3,7 | 5,1 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 0 | 0 |
| biomotorină din grăsime animală topită (**) | 4,3 | 6,1 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 3,1 | 4,4 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 3,0 | 4,1 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 3,3 | 4,6 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis) | 21,9 | 30,7 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 3,8 | 5,4 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 0 | 0 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**) | 4,3 | 6,0 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 3,1 | 4,4 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 3,0 | 4,2 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 3,4 | 4,7 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 21,8 | 30,5 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 3,8 | 5,3 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 0 | 0 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

biomotorină din semințe de rapiță

3,0

4,2

biomotorină din floarea soarelui

2,9

4,0

biomotorină din semințe de soia

3,2

4,4

biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

20,9

29,2

biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

3,7

5,1

biomotorină din ulei de gătit uzat

0

0

biomotorină din grăsime animală topită (**)

4,3

6,1

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

3,1

4,4

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

3,0

4,1

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

3,3

4,6

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis)

21,9

30,7

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

3,8

5,4

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

0

0

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (**)

4,3

6,0

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

3,1

4,4

ulei vegetal pur din floarea soarelui

3,0

4,2

ulei vegetal pur din semințe de soia

3,4

4,7

ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

21,8

30,5

ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

3,8

5,3

ulei pur din ulei de gătit uzat

0

0

Valori implicite detaliate pentru transport și distribuție: „etd
  ” conform definiției din partea C din prezenta anexă

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 2,3 | 2,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 2,3 | 2,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol din trestie de zahăr | 9,7 | 9,7 |
| partea de ETBE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de TAEE din surse regenerabile | egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 1,8 | 1,8 |
| biomotorină din floarea soarelui | 2,1 | 2,1 |
| biomotorină din semințe de soia | 8,9 | 8,9 |
| biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 6,9 | 6,9 |
| biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 6,9 | 6,9 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 1,9 | 1,9 |
| biomotorină din grăsime animală topită (*4) | 1,7 | 1,7 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 1,7 | 1,7 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 2,0 | 2,0 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 9,2 | 9,2 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis) | 7,0 | 7,0 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 7,0 | 7,0 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 1,7 | 1,7 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*4) | 1,5 | 1,5 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 1,4 | 1,4 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 1,7 | 1,7 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 8,8 | 8,8 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 6,7 | 6,7 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 6,7 | 6,7 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 1,4 | 1,4 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

2,3

2,3

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

2,3

2,3

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,3

2,3

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,3

2,3

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,3

2,3

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,3

2,3

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,2

2,2

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

2,2

2,2

etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,2

2,2

etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,2

2,2

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

2,2

2,2

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,2

2,2

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,2

2,2

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*3))

2,2

2,2

etanol din trestie de zahăr

9,7

9,7

partea de ETBE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de TAEE din surse regenerabile

egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

1,8

1,8

biomotorină din floarea soarelui

2,1

2,1

biomotorină din semințe de soia

8,9

8,9

biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

6,9

6,9

biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

6,9

6,9

biomotorină din ulei de gătit uzat

1,9

1,9

biomotorină din grăsime animală topită (*4)

1,7

1,7

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

1,7

1,7

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

2,0

2,0

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

9,2

9,2

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis)

7,0

7,0

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

7,0

7,0

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

1,7

1,7

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*4)

1,5

1,5

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

1,4

1,4

ulei vegetal pur din floarea soarelui

1,7

1,7

ulei vegetal pur din semințe de soia

8,8

8,8

ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

6,7

6,7

ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

6,7

6,7

ulei pur din ulei de gătit uzat

1,4

1,4

Valori implicite detaliate doar pentru transportul și distribuția combustibilului final. Acestea sunt deja incluse în tabelul „emisii din transport și distribuție etd
  ”, conform definiției din partea C din prezenta anexă, însă valorile următoare sunt utile în cazul în care un operator economic dorește să declare emisiile reale din transport doar pentru transportul recoltei sau al uleiului.

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol din trestie de zahăr | 6,0 | 6,0 |
| partea de etil-terț-butil-eter (ETBE) din surse regenerabile de etanol | Se consideră egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de terțiar-amil-etil-eter (TAEE) din surse regenerabile de etanol | Se consideră egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 1,3 | 1,3 |
| biomotorină din floarea soarelui | 1,3 | 1,3 |
| biomotorină din semințe de soia | 1,3 | 1,3 |
| biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 1,3 | 1,3 |
| biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 1,3 | 1,3 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 1,3 | 1,3 |
| biomotorină din grăsime animală topită (*6) | 1,3 | 1,3 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 1,2 | 1,2 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 1,2 | 1,2 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 1,2 | 1,2 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis) | 1,2 | 1,2 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 1,2 | 1,2 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 1,2 | 1,2 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*6) | 1,2 | 1,2 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 0,8 | 0,8 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 0,8 | 0,8 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 0,8 | 0,8 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 0,8 | 0,8 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 0,8 | 0,8 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 0,8 | 0,8 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

1,6

1,6

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

1,6

1,6

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

1,6

1,6

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

1,6

1,6

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*5))

1,6

1,6

etanol din trestie de zahăr

6,0

6,0

partea de etil-terț-butil-eter (ETBE) din surse regenerabile de etanol

Se consideră egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de terțiar-amil-etil-eter (TAEE) din surse regenerabile de etanol

Se consideră egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

1,3

1,3

biomotorină din floarea soarelui

1,3

1,3

biomotorină din semințe de soia

1,3

1,3

biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

1,3

1,3

biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

1,3

1,3

biomotorină din ulei de gătit uzat

1,3

1,3

biomotorină din grăsime animală topită (*6)

1,3

1,3

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

1,2

1,2

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

1,2

1,2

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

1,2

1,2

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis)

1,2

1,2

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

1,2

1,2

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

1,2

1,2

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*6)

1,2

1,2

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

0,8

0,8

ulei vegetal pur din floarea soarelui

0,8

0,8

ulei vegetal pur din semințe de soia

0,8

0,8

ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

0,8

0,8

ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

0,8

0,8

ulei pur din ulei de gătit uzat

0,8

0,8

Total pentru cultivare, prelucrare, transport și distribuție

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii tipice de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii implicite de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 30,7 | 38,2 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 21,6 | 25,5 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 25,1 | 30,4 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 19,5 | 22,5 |
| etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 39,3 | 50,2 |
| etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 27,6 | 33,9 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 48,5 | 56,8 |
| etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 42,5 | 48,5 |
| etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 56,3 | 67,8 |
| etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 29,5 | 30,3 |
| etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale) | 50,2 | 58,5 |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 44,3 | 50,3 |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 59,5 | 71,7 |
| etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7)) | 30,7 | 31,4 |
| etanol din trestie de zahăr | 28,1 | 28,6 |
| partea de ETBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| partea de TAEE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului |
| biomotorină din semințe de rapiță | 45,5 | 50,1 |
| biomotorină din floarea soarelui | 40,0 | 44,7 |
| biomotorină din semințe de soia | 42,2 | 47,0 |
| biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 63,5 | 75,7 |
| biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 46,3 | 51,6 |
| biomotorină din ulei de gătit uzat | 11,2 | 14,9 |
| biomotorină din grăsime animală topită (*8) | 15,3 | 20,8 |
| ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat | 45,8 | 50,1 |
| ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat | 39,4 | 43,6 |
| ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat | 42,2 | 46,5 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis) | 62,2 | 73,3 |
| ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 44,1 | 48,0 |
| ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat | 11,9 | 16,0 |
| ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*8) | 16,0 | 21,8 |
| ulei vegetal pur din semințe de rapiță | 38,5 | 40,0 |
| ulei vegetal pur din floarea soarelui | 32,7 | 34,3 |
| ulei vegetal pur din semințe de soia | 35,2 | 36,9 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis) | 56,3 | 65,4 |
| ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei) | 38,4 | 57,2 |
| ulei pur din ulei de gătit uzat | 2,0 | 2,2 |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii tipice de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii implicite de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

30,7

38,2

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

21,6

25,5

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

25,1

30,4

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

19,5

22,5

etanol din sfeclă de zahăr (fără biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

39,3

50,2

etanol din sfeclă de zahăr (cu biogaz din tancul de deversare, lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

27,6

33,9

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

48,5

56,8

etanol din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

42,5

48,5

etanol din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

56,3

67,8

etanol din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

29,5

30,3

etanol din alte cereale, cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în cazane convenționale)

50,2

58,5

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (gaz natural utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

44,3

50,3

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (lignit utilizat drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

59,5

71,7

etanol din alte cereale cu excepția etanolului din porumb (reziduuri forestiere utilizate drept combustibil de prelucrare în instalații de cogenerare (*7))

30,7

31,4

etanol din trestie de zahăr

28,1

28,6

partea de ETBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

partea de TAEE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția etanolului

biomotorină din semințe de rapiță

45,5

50,1

biomotorină din floarea soarelui

40,0

44,7

biomotorină din semințe de soia

42,2

47,0

biomotorină din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

63,5

75,7

biomotorină din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

46,3

51,6

biomotorină din ulei de gătit uzat

11,2

14,9

biomotorină din grăsime animală topită (*8)

15,3

20,8

ulei vegetal din semințe de rapiță, hidrotratat

45,8

50,1

ulei vegetal din floarea soarelui, hidrotratat

39,4

43,6

ulei vegetal din semințe de soia, hidrotratat

42,2

46,5

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (bazin de efluenți deschis)

62,2

73,3

ulei vegetal din ulei de palmier, hidrotratat (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

44,1

48,0

ulei din ulei de gătit uzat, hidrotratat

11,9

16,0

ulei din grăsime animală topită, hidrotratat (*8)

16,0

21,8

ulei vegetal pur din semințe de rapiță

38,5

40,0

ulei vegetal pur din floarea soarelui

32,7

34,3

ulei vegetal pur din semințe de soia

35,2

36,9

ulei vegetal pur din ulei de palmier (bazin de efluenți deschis)

56,3

65,4

ulei vegetal pur din ulei de palmier (procedeu cu captură de metan la presa de ulei)

38,4

57,2

ulei pur din ulei de gătit uzat

2,0

2,2

E.   ESTIMĂRI ALE VALORILOR IMPLICITE DETALIATE AFERENTE VIITORILOR BIOCOMBUSTIBILI ȘI BIOLICHIDE, INEXISTENȚI SAU CARE SE AFLAU DOAR ÎN CANTITĂȚI NEGLIJABILE PE PIAȚĂ ÎN 2016

Valori implicite detaliate pentru cultivare: „eec
  ” conform definiției din partea C din prezenta anexă, inclusiv emisiile de N2O din sol (inclusiv stocarea deșeurilor lemnoase sau a deșeurilor lemnoase din păduri cultivate)

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 1,8 | 1,8 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 3,3 | 3,3 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 8,2 | 8,2 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 8,2 | 8,2 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 12,4 | 12,4 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 3,1 | 3,1 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 7,6 | 7,6 |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 3,1 | 3,1 |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 7,6 | 7,6 |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,5 | 2,5 |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,5 | 2,5 |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,5 | 2,5 |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,5 | 2,5 |
| partea de MTBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din paie de grâu

1,8

1,8

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

3,3

3,3

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

8,2

8,2

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

8,2

8,2

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

12,4

12,4

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

3,1

3,1

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

7,6

7,6

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

3,1

3,1

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

7,6

7,6

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,5

2,5

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,5

2,5

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,5

2,5

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,5

2,5

partea de MTBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

Valori implicite detaliate pentru emisiile de N2O din sol (incluse în valorile implicite detaliate pentru emisiile provenite din cultivare din tabelul „eec
  ”)

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 0 | 0 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 4,4 | 4,4 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 4,4 | 4,4 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 4,1 | 4,1 |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 4,1 | 4,1 |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| partea de MTBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din paie de grâu

0

0

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0

0

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

4,4

4,4

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0

0

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

4,4

4,4

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0

0

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

4,1

4,1

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0

0

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

4,1

4,1

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

partea de MTBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

Valori implicite detaliate pentru prelucrare: „ep
  ” conform definiției din partea C din prezenta anexă

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 4,8 | 6,8 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0,1 | 0,1 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 0,1 | 0,1 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0,1 | 0,1 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 0,1 | 0,1 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 0 | 0 |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 0 | 0 |
| partea de MTBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din paie de grâu

4,8

6,8

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0,1

0,1

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

0,1

0,1

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0,1

0,1

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

0,1

0,1

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0

0

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

0

0

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

0

0

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

0

0

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

0

0

partea de MTBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

Valori implicite detaliate pentru transport și distribuție: „etd
  ” conform definiției din partea C din prezenta anexă

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 7,1 | 7,1 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 10,3 | 10,3 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 8,4 | 8,4 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 10,3 | 10,3 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 8,4 | 8,4 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 10,4 | 10,4 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 8,6 | 8,6 |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 10,4 | 10,4 |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 8,6 | 8,6 |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 7,7 | 7,7 |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 7,9 | 7,9 |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 7,7 | 7,7 |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 7,9 | 7,9 |
| partea de MTBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din paie de grâu

7,1

7,1

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

10,3

10,3

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

8,4

8,4

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

10,3

10,3

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

8,4

8,4

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

10,4

10,4

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

8,6

8,6

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

10,4

10,4

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

8,6

8,6

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

7,7

7,7

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

7,9

7,9

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

7,7

7,7

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

7,9

7,9

partea de MTBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

Valori implicite detaliate doar pentru transportul și distribuția combustibilului final. Acestea sunt deja incluse în tabelul „emisii din transport și distribuție etd
  ”, conform definiției din partea C din prezenta anexă, însă valorile următoare sunt utile în cazul în care un operator economic dorește să declare emisiile reale din transport doar pentru transportul materiilor prime.

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 1,6 | 1,6 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 1,2 | 1,2 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 1,2 | 1,2 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 1,2 | 1,2 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 1,2 | 1,2 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 2,0 | 2,0 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 2,0 | 2,0 |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 2,0 | 2,0 |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 2,0 | 2,0 |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,0 | 2,0 |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,0 | 2,0 |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,0 | 2,0 |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 2,0 | 2,0 |
| partea de MTBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din paie de grâu

1,6

1,6

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

1,2

1,2

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

1,2

1,2

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

1,2

1,2

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

1,2

1,2

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

2,0

2,0

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

2,0

2,0

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

2,0

2,0

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

2,0

2,0

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,0

2,0

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,0

2,0

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,0

2,0

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

2,0

2,0

partea de MTBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

Total pentru cultivare, prelucrare, transport și distribuție

| Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol din paie de grâu | 13,7 | 15,7 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 13,7 | 13,7 |
| motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 16,7 | 16,7 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 13,7 | 13,7 |
| benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 16,7 | 16,7 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 13,5 | 13,5 |
| dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 16,2 | 16,2 |
| metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare | 13,5 | 13,5 |
| metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare | 16,2 | 16,2 |
| motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 10,2 | 10,2 |
| benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 10,4 | 10,4 |
| dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 10,2 | 10,2 |
| metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză | 10,4 | 10,4 |
| partea de MTBE din surse regenerabile | Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului |

Filiera de producție a biocombustibililor și a biolichidelor

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

etanol din paie de grâu

13,7

15,7

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

13,7

13,7

motorină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

16,7

16,7

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

13,7

13,7

benzină Fischer-Tropsch din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

16,7

16,7

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

13,5

13,5

dimetileter (DME) din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

16,2

16,2

metanol din deșeuri lemnoase, în instalație de sine stătătoare

13,5

13,5

metanol din deșeuri lemnoase provenite din pădure cultivată, în instalație de sine stătătoare

16,2

16,2

motorină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

10,2

10,2

benzină Fischer-Tropsch din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

10,4

10,4

dimetileter (DME) din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

10,2

10,2

metanol din gazificarea leșiei negre integrată în fabrici de celuloză

10,4

10,4

partea de MTBE din surse regenerabile

Egală cu cea din filiera utilizată pentru producția metanolului

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (JO L 300, 14.11.2009, p. 1).

(2)  Căldura sau căldura reziduală este utilizată pentru producerea de răcire (aer răcit sau apă răcită) prin intermediul unor răcitoare cu absorbție. Prin urmare, este necesar să se calculeze numai emisiile asociate cu energia termică produsă per MJ de energie termică, indiferent dacă utilizarea finală a căldurii este încălzirea sau răcirea prin intermediul unor răcitoare cu absorbție.

(3)  Formula pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din extracția sau cultivarea de materii prime
  eec

  descrie cazurile în care materiile prime sunt transformate în biocombustibili într-o singură etapă. Pentru lanțuri de aprovizionare mai complexe, sunt necesare ajustări pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din extracția sau cultivarea de materii prime
  eec

  pentru produse intermediare.

(4)  Măsurarea carbonului din sol poate constitui o astfel de dovadă, de exemplu printr-o primă măsurătoare premergătoare cultivării și prin măsurători ulterioare la intervale regulate de câțiva ani. În acest caz, înainte ca cea de-a doua măsurătoare să fie disponibilă, creșterea carbonului din sol ar urma să fie estimată pe baza unor experimente sau a unor modele ale solului reprezentative. După cea de-a doua măsurătoare, măsurătorile ar urma să constituie baza pentru determinarea existenței unei creșteri a cantității carbonului din sol și a amplorii acestei creșteri.

(5)  Coeficientul obținut prin împărțirea masei moleculare a CO2 (44,010 g/mol) la masa moleculară a carbonului (12,011 g/mol) este de 3,664.

(6)  
  „Terenuri cultivate” astfel cum sunt definite de IPCC.

(7)  Culturile perene înseamnă culturi multianuale a căror tulpină nu este, în general, recoltată anual, cum este cazul crângurilor cu rotație rapidă și al palmierilor de ulei.

(8)  Decizia 2010/335/UE a Comisiei din 10 iunie 2010 privind orientările pentru calcularea stocurilor de carbon din sol în sensul anexei V la Directiva 2009/28/CE (JO L 151, 17.6.2010, p. 19).

(9)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

(10)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

(**)  Se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

(**)

Notă: se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

(*1)  Valorile implicite pentru procesele care utilizează cogenerare sunt valabile numai în cazul în care toată căldura de proces este furnizată de cogenerare.

(*2)

Notă: se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

(**)

Notă: se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

(*3)  Valorile implicite pentru procesele care utilizează cogenerare sunt valabile numai în cazul în care toată căldura de proces este furnizată de cogenerare.

(*4)

Notă: se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

(*5)  Valorile implicite pentru procesele care utilizează cogenerare sunt valabile numai în cazul în care toată căldura de proces este furnizată de cogenerare.

(*6)

Notă: se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

(*7)  Valorile implicite pentru procesele care utilizează cogenerare sunt valabile numai în cazul în care toată căldura de proces este furnizată de cogenerare.

(*8)

Notă: se aplică numai biocombustibililor produși din subproduse de origine animală clasificate ca material de categoria 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în cazul cărora emisiile legate de igienizare ca parte a procesului de neutralizare nu sunt luate în considerare.

---

ANEXA VI

REGULI PENTRU CALCULAREA IMPACTULUI ASUPRA FORMĂRII GAZELOR CU EFECT DE SERĂ PENTRU COMBUSTIBILII DIN BIOMASĂ ȘI OMOLOGII LOR COMBUSTIBILI FOSILI

A.   VALORI TIPICE ȘI IMPLICITE PENTRU REDUCERILE EMISIILOR DE GAZE CU EFECT DE SERĂ PROVENITE DIN COMBUSTIBILI DIN BIOMASĂ ÎN CAZUL ÎN CARE ACEȘTIA SUNT PRODUȘI FĂRĂ EMISII NETE DE CARBON GENERATE DE SCHIMBAREA DESTINAȚIEI TERENURILOR

| AȘCHII DE LEMN |
| --- |
| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Căldură | Energie electrică | Căldură | Energie electrică |
| Așchii de lemn din reziduuri forestiere | 1-500 km | 93 % | 89 % | 91 % | 87 % |
| 500-2 500 km | 89 % | 84 % | 87 % | 81 % |
| 2 500 -10 000 km | 82 % | 73 % | 78 % | 67 % |
| Peste 10 000 km | 67 % | 51 % | 60 % | 41 % |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt) | 2 500 -10 000 km | 77 % | 65 % | 73 % | 60 % |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat) | 1-500 km | 89 % | 83 % | 87 % | 81 % |
| 500-2 500 km | 85 % | 78 % | 84 % | 76 % |
| 2 500 -10 000 km | 78 % | 67 % | 74 % | 62 % |
| Peste 10 000 km | 63 % | 45 % | 57 % | 35 % |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare) | 1-500 km | 91 % | 87 % | 90 % | 85 % |
| 500-2 500 km | 88 % | 82 % | 86 % | 79 % |
| 2 500 -10 000 km | 80 % | 70 % | 77 % | 65 % |
| Peste 10 000 km | 65 % | 48 % | 59 % | 39 % |
| Așchii de lemn din lemn comercializabil | 1-500 km | 93 % | 89 % | 92 % | 88 % |
| 500-2 500 km | 90 % | 85 % | 88 % | 82 % |
| 2 500 -10 000 km | 82 % | 73 % | 79 % | 68 % |
| Peste 10 000 km | 67 % | 51 % | 61 % | 42 % |
| Așchii de lemn din reziduuri industriale | 1-500 km | 94 % | 92 % | 93 % | 90 % |
| 500-2 500 km | 91 % | 87 % | 90 % | 85 % |
| 2 500 -10 000 km | 83 % | 75 % | 80 % | 71 % |
| Peste 10 000 km | 69 % | 54 % | 63 % | 44 % |

AȘCHII DE LEMN

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Căldură

Energie electrică

Căldură

Energie electrică

Așchii de lemn din reziduuri forestiere

1-500 km

93 %

89 %

91 %

87 %

500-2 500 km

89 %

84 %

87 %

81 %

2 500 -10 000 km

82 %

73 %

78 %

67 %

Peste 10 000 km

67 %

51 %

60 %

41 %

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt)

2 500 -10 000 km

77 %

65 %

73 %

60 %

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat)

1-500 km

89 %

83 %

87 %

81 %

500-2 500 km

85 %

78 %

84 %

76 %

2 500 -10 000 km

78 %

67 %

74 %

62 %

Peste 10 000 km

63 %

45 %

57 %

35 %

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare)

1-500 km

91 %

87 %

90 %

85 %

500-2 500 km

88 %

82 %

86 %

79 %

2 500 -10 000 km

80 %

70 %

77 %

65 %

Peste 10 000 km

65 %

48 %

59 %

39 %

Așchii de lemn din lemn comercializabil

1-500 km

93 %

89 %

92 %

88 %

500-2 500 km

90 %

85 %

88 %

82 %

2 500 -10 000 km

82 %

73 %

79 %

68 %

Peste 10 000 km

67 %

51 %

61 %

42 %

Așchii de lemn din reziduuri industriale

1-500 km

94 %

92 %

93 %

90 %

500-2 500 km

91 %

87 %

90 %

85 %

2 500 -10 000 km

83 %

75 %

80 %

71 %

Peste 10 000 km

69 %

54 %

63 %

44 %

| PELETE DE LEMN (*1) |
| --- |
| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Căldură | Energie electrică | Căldură | Energie electrică |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere | Cazul 1 | 1-500 km | 58 % | 37 % | 49 % | 24 % |
| 500-2 500 km | 58 % | 37 % | 49 % | 25 % |
| 2 500 -10 000 km | 55 % | 34 % | 47 % | 21 % |
| Peste 10 000 km | 50 % | 26 % | 40 % | 11 % |
| Cazul 2a | 1-500 km | 77 % | 66 % | 72 % | 59 % |
| 500-2 500 km | 77 % | 66 % | 72 % | 59 % |
| 2 500 -10 000 km | 75 % | 62 % | 70 % | 55 % |
| Peste 10 000 km | 69 % | 54 % | 63 % | 45 % |
| Cazul 3a | 1-500 km | 92 % | 88 % | 90 % | 85 % |
| 500-2 500 km | 92 % | 88 % | 90 % | 86 % |
| 2 500 -10 000 km | 90 % | 85 % | 88 % | 81 % |
| Peste 10 000 km | 84 % | 76 % | 81 % | 72 % |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt) | Cazul 1 | 2 500 -10 000 km | 52 % | 28 % | 43 % | 15 % |
| Cazul 2a | 2 500 -10 000 km | 70 % | 56 % | 66 % | 49 % |
| Cazul 3a | 2 500 -10 000 km | 85 % | 78 % | 83 % | 75 % |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat) | Cazul 1 | 1-500 km | 54 % | 32 % | 46 % | 20 % |
| 500-10 000 km | 52 % | 29 % | 44 % | 16 % |
| Peste 10 000 km | 47 % | 21 % | 37 % | 7 % |
| Cazul 2a | 1-500 km | 73 % | 60 % | 69 % | 54 % |
| 500-10 000 km | 71 % | 57 % | 67 % | 50 % |
| Peste 10 000 km | 66 % | 49 % | 60 % | 41 % |
| Cazul 3a | 1-500 km | 88 % | 82 % | 87 % | 81 % |
| 500-10 000 km | 86 % | 79 % | 84 % | 77 % |
| Peste 10 000 km | 80 % | 71 % | 78 % | 67 % |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare) | Cazul 1 | 1-500 km | 56 % | 35 % | 48 % | 23 % |
| 500-10 000 km | 54 % | 32 % | 46 % | 20 % |
| Peste 10 000 km | 49 % | 24 % | 40 % | 10 % |
| Cazul 2a | 1-500 km | 76 % | 64 % | 72 % | 58 % |
| 500-10 000 km | 74 % | 61 % | 69 % | 54 % |
| Peste 10 000 km | 68 % | 53 % | 63 % | 45 % |
| Cazul 3a | 1-500 km | 91 % | 86 % | 90 % | 85 % |
| 500-10 000 km | 89 % | 83 % | 87 % | 81 % |
| Peste 10 000 km | 83 % | 75 % | 81 % | 71 % |
| Lemn comercializabil | Cazul 1 | 1-500 km | 57 % | 37 % | 49 % | 24 % |
| 500-2 500 km | 58 % | 37 % | 49 % | 25 % |
| 2 500 -10 000 km | 55 % | 34 % | 47 % | 21 % |
| Peste 10 000 km | 50 % | 26 % | 40 % | 11 % |
| Cazul 2a | 1-500 km | 77 % | 66 % | 73 % | 60 % |
| 500-2 500 km | 77 % | 66 % | 73 % | 60 % |
| 2 500 -10 000 km | 75 % | 63 % | 70 % | 56 % |
| Peste 10 000 km | 70 % | 55 % | 64 % | 46 % |
| Cazul 3a | 1-500 km | 92 % | 88 % | 91 % | 86 % |
| 500-2 500 km | 92 % | 88 % | 91 % | 87 % |
| 2 500 -10 000 km | 90 % | 85 % | 88 % | 83 % |
| Peste 10 000 km | 84 % | 77 % | 82 % | 73 % |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului | Cazul 1 | 1-500 km | 75 % | 62 % | 69 % | 55 % |
| 500-2 500 km | 75 % | 62 % | 70 % | 55 % |
| 2 500 -10 000 km | 72 % | 59 % | 67 % | 51 % |
| Peste 10 000 km | 67 % | 51 % | 61 % | 42 % |
| Cazul 2a | 1-500 km | 87 % | 80 % | 84 % | 76 % |
| 500-2 500 km | 87 % | 80 % | 84 % | 77 % |
| 2 500 -10 000 km | 85 % | 77 % | 82 % | 73 % |
| Peste 10 000 km | 79 % | 69 % | 75 % | 63 % |
| Cazul 3a | 1-500 km | 95 % | 93 % | 94 % | 91 % |
| 500-2 500 km | 95 % | 93 % | 94 % | 92 % |
| 2 500 -10 000 km | 93 % | 90 % | 92 % | 88 % |
| Peste 10 000 km | 88 % | 82 % | 85 % | 78 % |

PELETE DE LEMN (*1)

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Căldură

Energie electrică

Căldură

Energie electrică

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere

Cazul 1

1-500 km

58 %

37 %

49 %

24 %

500-2 500 km

58 %

37 %

49 %

25 %

2 500 -10 000 km

55 %

34 %

47 %

21 %

Peste 10 000 km

50 %

26 %

40 %

11 %

Cazul 2a

1-500 km

77 %

66 %

72 %

59 %

500-2 500 km

77 %

66 %

72 %

59 %

2 500 -10 000 km

75 %

62 %

70 %

55 %

Peste 10 000 km

69 %

54 %

63 %

45 %

Cazul 3a

1-500 km

92 %

88 %

90 %

85 %

500-2 500 km

92 %

88 %

90 %

86 %

2 500 -10 000 km

90 %

85 %

88 %

81 %

Peste 10 000 km

84 %

76 %

81 %

72 %

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt)

Cazul 1

2 500 -10 000 km

52 %

28 %

43 %

15 %

Cazul 2a

2 500 -10 000 km

70 %

56 %

66 %

49 %

Cazul 3a

2 500 -10 000 km

85 %

78 %

83 %

75 %

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat)

Cazul 1

1-500 km

54 %

32 %

46 %

20 %

500-10 000 km

52 %

29 %

44 %

16 %

Peste 10 000 km

47 %

21 %

37 %

7 %

Cazul 2a

1-500 km

73 %

60 %

69 %

54 %

500-10 000 km

71 %

57 %

67 %

50 %

Peste 10 000 km

66 %

49 %

60 %

41 %

Cazul 3a

1-500 km

88 %

82 %

87 %

81 %

500-10 000 km

86 %

79 %

84 %

77 %

Peste 10 000 km

80 %

71 %

78 %

67 %

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare)

Cazul 1

1-500 km

56 %

35 %

48 %

23 %

500-10 000 km

54 %

32 %

46 %

20 %

Peste 10 000 km

49 %

24 %

40 %

10 %

Cazul 2a

1-500 km

76 %

64 %

72 %

58 %

500-10 000 km

74 %

61 %

69 %

54 %

Peste 10 000 km

68 %

53 %

63 %

45 %

Cazul 3a

1-500 km

91 %

86 %

90 %

85 %

500-10 000 km

89 %

83 %

87 %

81 %

Peste 10 000 km

83 %

75 %

81 %

71 %

Lemn comercializabil

Cazul 1

1-500 km

57 %

37 %

49 %

24 %

500-2 500 km

58 %

37 %

49 %

25 %

2 500 -10 000 km

55 %

34 %

47 %

21 %

Peste 10 000 km

50 %

26 %

40 %

11 %

Cazul 2a

1-500 km

77 %

66 %

73 %

60 %

500-2 500 km

77 %

66 %

73 %

60 %

2 500 -10 000 km

75 %

63 %

70 %

56 %

Peste 10 000 km

70 %

55 %

64 %

46 %

Cazul 3a

1-500 km

92 %

88 %

91 %

86 %

500-2 500 km

92 %

88 %

91 %

87 %

2 500 -10 000 km

90 %

85 %

88 %

83 %

Peste 10 000 km

84 %

77 %

82 %

73 %

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului

Cazul 1

1-500 km

75 %

62 %

69 %

55 %

500-2 500 km

75 %

62 %

70 %

55 %

2 500 -10 000 km

72 %

59 %

67 %

51 %

Peste 10 000 km

67 %

51 %

61 %

42 %

Cazul 2a

1-500 km

87 %

80 %

84 %

76 %

500-2 500 km

87 %

80 %

84 %

77 %

2 500 -10 000 km

85 %

77 %

82 %

73 %

Peste 10 000 km

79 %

69 %

75 %

63 %

Cazul 3a

1-500 km

95 %

93 %

94 %

91 %

500-2 500 km

95 %

93 %

94 %

92 %

2 500 -10 000 km

93 %

90 %

92 %

88 %

Peste 10 000 km

88 %

82 %

85 %

78 %

| FILIERE AGRICOLE |
| --- |
| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Căldură | Energie electrică | Căldură | Energie electrică |
| Reziduuri agricole cu o densitate < 0,2 t/m3
   (*2) | 1- 500 km | 95 % | 92 % | 93 % | 90 % |
| 500-2 500 km | 89 % | 83 % | 86 % | 80 % |
| 2 500 -10 000 km | 77 % | 66 % | 73 % | 60 % |
| Peste 10 000 km | 57 % | 36 % | 48 % | 23 % |
| Reziduuri agricole cu o densitate > 0,2 t/m3
   (*3) | 1-500 km | 95 % | 92 % | 93 % | 90 % |
| 500-2 500 km | 93 % | 89 % | 92 % | 87 % |
| 2 500 -10 000 km | 88 % | 82 % | 85 % | 78 % |
| Peste 10 000 km | 78 % | 68 % | 74 % | 61 % |
| Pelete din paie | 1-500 km | 88 % | 82 % | 85 % | 78 % |
| 500-10 000 km | 86 % | 79 % | 83 % | 74 % |
| Peste 10 000 km | 80 % | 70 % | 76 % | 64 % |
| Brichete rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr | 500-10 000 km | 93 % | 89 % | 91 % | 87 % |
| Peste 10 000 km | 87 % | 81 % | 85 % | 77 % |
| Făină de sâmburi de palmier | Peste 10 000 km | 20 % | -18 % | 11 % | -33 % |
| Făină de sâmburi de palmier (fără emisii de CH4 de la presa de ulei) | Peste 10 000 km | 46 % | 20 % | 42 % | 14 % |

FILIERE AGRICOLE

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Căldură

Energie electrică

Căldură

Energie electrică

Reziduuri agricole cu o densitate < 0,2 t/m3
   (*2)

1- 500 km

95 %

92 %

93 %

90 %

500-2 500 km

89 %

83 %

86 %

80 %

2 500 -10 000 km

77 %

66 %

73 %

60 %

Peste 10 000 km

57 %

36 %

48 %

23 %

Reziduuri agricole cu o densitate > 0,2 t/m3
   (*3)

1-500 km

95 %

92 %

93 %

90 %

500-2 500 km

93 %

89 %

92 %

87 %

2 500 -10 000 km

88 %

82 %

85 %

78 %

Peste 10 000 km

78 %

68 %

74 %

61 %

Pelete din paie

1-500 km

88 %

82 %

85 %

78 %

500-10 000 km

86 %

79 %

83 %

74 %

Peste 10 000 km

80 %

70 %

76 %

64 %

Brichete rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr

500-10 000 km

93 %

89 %

91 %

87 %

Peste 10 000 km

87 %

81 %

85 %

77 %

Făină de sâmburi de palmier

Peste 10 000 km

20 %

-18 %

11 %

-33 %

Făină de sâmburi de palmier (fără emisii de CH4 de la presa de ulei)

Peste 10 000 km

46 %

20 %

42 %

14 %

| BIOGAZ PENTRU ENERGIE ELECTRICĂ (*4) |
| --- |
| Sistemul de producție a biogazului | Opțiunea tehnologică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Gunoi de grajd umed (1) | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis (2) | 146 % | 94 % |
| Digestat în mediu închis (3) | 246 % | 240 % |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 136 % | 85 % |
| Digestat în mediu închis | 227 % | 219 % |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 142 % | 86 % |
| Digestat în mediu închis | 243 % | 235 % |
| Plantă de porumb întreagă (4) | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 36 % | 21 % |
| Digestat în mediu închis | 59 % | 53 % |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 34 % | 18 % |
| Digestat în mediu închis | 55 % | 47 % |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 28 % | 10 % |
| Digestat în mediu închis | 52 % | 43 % |
| Deșeuri biologice | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 47 % | 26 % |
| Digestat în mediu închis | 84 % | 78 % |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 43 % | 21 % |
| Digestat în mediu închis | 77 % | 68 % |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 38 % | 14 % |
| Digestat în mediu închis | 76 % | 66 % |

BIOGAZ PENTRU ENERGIE ELECTRICĂ (*4)

Sistemul de producție a biogazului

Opțiunea tehnologică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Gunoi de grajd umed (1)

Cazul 1

Digestat în mediu deschis (2)

146 %

94 %

Digestat în mediu închis (3)

246 %

240 %

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

136 %

85 %

Digestat în mediu închis

227 %

219 %

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

142 %

86 %

Digestat în mediu închis

243 %

235 %

Plantă de porumb întreagă (4)

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

36 %

21 %

Digestat în mediu închis

59 %

53 %

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

34 %

18 %

Digestat în mediu închis

55 %

47 %

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

28 %

10 %

Digestat în mediu închis

52 %

43 %

Deșeuri biologice

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

47 %

26 %

Digestat în mediu închis

84 %

78 %

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

43 %

21 %

Digestat în mediu închis

77 %

68 %

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

38 %

14 %

Digestat în mediu închis

76 %

66 %

| BIOGAZ PENTRU ENERGIE ELECTRICĂ – AMESTECURI DE GUNOI DE GRAJD ȘI PORUMB |
| --- |
| Sistemul de producție a biogazului | Opțiunea tehnologică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Gunoi de grajd – Porumb
  80 %–20 % | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 72 % | 45 % |
| Digestat în mediu închis | 120 % | 114 % |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 67 % | 40 % |
| Digestat în mediu închis | 111 % | 103 % |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 65 % | 35 % |
| Digestat în mediu închis | 114 % | 106 % |
| Gunoi de grajd – Porumb
  70 %–30 % | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 60 % | 37 % |
| Digestat în mediu închis | 100 % | 94 % |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 57 % | 32 % |
| Digestat în mediu închis | 93 % | 85 % |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 53 % | 27 % |
| Digestat în mediu închis | 94 % | 85 % |
| Gunoi de grajd – Porumb
  60 %–40 % | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 53 % | 32 % |
| Digestat în mediu închis | 88 % | 82 % |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 50 % | 28 % |
| Digestat în mediu închis | 82 % | 73 % |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 46 % | 22 % |
| Digestat în mediu închis | 81 % | 72 % |

BIOGAZ PENTRU ENERGIE ELECTRICĂ – AMESTECURI DE GUNOI DE GRAJD ȘI PORUMB

Sistemul de producție a biogazului

Opțiunea tehnologică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Gunoi de grajd – Porumb

80 %–20 %

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

72 %

45 %

Digestat în mediu închis

120 %

114 %

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

67 %

40 %

Digestat în mediu închis

111 %

103 %

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

65 %

35 %

Digestat în mediu închis

114 %

106 %

Gunoi de grajd – Porumb

70 %–30 %

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

60 %

37 %

Digestat în mediu închis

100 %

94 %

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

57 %

32 %

Digestat în mediu închis

93 %

85 %

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

53 %

27 %

Digestat în mediu închis

94 %

85 %

Gunoi de grajd – Porumb

60 %–40 %

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

53 %

32 %

Digestat în mediu închis

88 %

82 %

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

50 %

28 %

Digestat în mediu închis

82 %

73 %

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

46 %

22 %

Digestat în mediu închis

81 %

72 %

| BIOMETAN PENTRU TRANSPORT (*5) |
| --- |
| Sistemul de producție a biometanului | Opțiuni tehnologice | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Gunoi de grajd umed | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 117 % | 72 % |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 133 % | 94 % |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 190 % | 179 % |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 206 % | 202 % |
| Plantă de porumb întreagă | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 35 % | 17 % |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 51 % | 39 % |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 52 % | 41 % |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 68 % | 63 % |
| Deșeuri biologice | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 43 % | 20 % |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 59 % | 42 % |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 70 % | 58 % |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 86 % | 80 % |

BIOMETAN PENTRU TRANSPORT (*5)

Sistemul de producție a biometanului

Opțiuni tehnologice

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Gunoi de grajd umed

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

117 %

72 %

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

133 %

94 %

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

190 %

179 %

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

206 %

202 %

Plantă de porumb întreagă

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

35 %

17 %

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

51 %

39 %

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

52 %

41 %

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

68 %

63 %

Deșeuri biologice

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

43 %

20 %

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

59 %

42 %

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

70 %

58 %

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

86 %

80 %

| BIOMETAN – AMESTECURI DE GUNOI DE GRAJD ȘI PORUMB (*6) |
| --- |
| Sistemul de producție a biometanului | Opțiuni tehnologice | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică | Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită |
| Gunoi de grajd – Porumb
  80 %-20 % | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși (5) | 62 % | 35 % |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși (6) | 78 % | 57 % |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 97 % | 86 % |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 113 % | 108 % |
| Gunoi de grajd – Porumb
  70 %-30 % | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 53 % | 29 % |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 69 % | 51 % |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 83 % | 71 % |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 99 % | 94 % |
| Gunoi de grajd – Porumb
  60 %-40 % | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 48 % | 25 % |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 64 % | 48 % |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 74 % | 62 % |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 90 % | 84 % |

BIOMETAN – AMESTECURI DE GUNOI DE GRAJD ȘI PORUMB (*6)

Sistemul de producție a biometanului

Opțiuni tehnologice

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

Reduceri de emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

Gunoi de grajd – Porumb

80 %-20 %

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși (5)

62 %

35 %

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși (6)

78 %

57 %

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

97 %

86 %

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

113 %

108 %

Gunoi de grajd – Porumb

70 %-30 %

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

53 %

29 %

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

69 %

51 %

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

83 %

71 %

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

99 %

94 %

Gunoi de grajd – Porumb

60 %-40 %

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

48 %

25 %

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

64 %

48 %

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

74 %

62 %

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

90 %

84 %

B.   METODOLOGIE

| 1. | Emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de combustibili din biomasă se calculează prin formula următoare:






  (a) | Emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de combustibili din biomasă înainte de conversia în energie electrică, încălzire și răcire se calculează prin formula următoare:
  E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,
  unde







  E | = | volumul total al emisiilor rezultate din producția de combustibil înainte de conversia energetică; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| eec | = | emisiile provenite din extracția sau cultivarea materiilor prime; |
| el | = | emisiile anuale provenite din variația cantității de carbon provocată de schimbarea destinației terenului; |
| ep | = | emisii provenite din prelucrare; |
| etd | = | emisii provenite din transport și distribuție; |
| eu | = | emisii provenite de la combustibilul utilizat; |
| esca | = | reducerile emisiilor prin acumularea CO2 în sol printr-o gestionare agricolă îmbunătățită; |
| eccs | = | reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2; și |
| eccr | = | reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea carbonului. |

1.

(a)

Emisiile de gaze cu efect de seră provenite din producția și utilizarea de combustibili din biomasă înainte de conversia în energie electrică, încălzire și răcire se calculează prin formula următoare:

E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,

unde

E

=

volumul total al emisiilor rezultate din producția de combustibil înainte de conversia energetică;

eec

=

emisiile provenite din extracția sau cultivarea materiilor prime;

el

=

emisiile anuale provenite din variația cantității de carbon provocată de schimbarea destinației terenului;

ep

=

emisii provenite din prelucrare;

etd

=

emisii provenite din transport și distribuție;

eu

=

emisii provenite de la combustibilul utilizat;

esca

=

reducerile emisiilor prin acumularea CO2 în sol printr-o gestionare agricolă îmbunătățită;

eccs

=

reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2; și

eccr

=

reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea carbonului.

Emisiile rezultate din producția de mașini și echipamente nu se iau în considerare.

| (b) | În cazul codigestiei diferitelor substraturi într-o instalație de biogaz, pentru producția de biogaz sau biometan, valorile tipice și implicite ale emisiilor de gaze cu efect de seră se calculează după cum urmează:





  unde







  E | = | emisiile de gaze cu efect de seră per MJ de biogaz sau biometan produs prin codigestia amestecului stabilit de substraturi |
| --- | --- | --- | --- |
| Sn | = | ponderea materiilor prime n în conținutul energetic |
| En | = | emisiile în g CO2/MJ pentru filiera n astfel cum se prevede în partea D din prezenta anexă (*) |

(b)

În cazul codigestiei diferitelor substraturi într-o instalație de biogaz, pentru producția de biogaz sau biometan, valorile tipice și implicite ale emisiilor de gaze cu efect de seră se calculează după cum urmează:

Formula

unde

E

=

emisiile de gaze cu efect de seră per MJ de biogaz sau biometan produs prin codigestia amestecului stabilit de substraturi

Sn

=

ponderea materiilor prime n în conținutul energetic

En

=

emisiile în g CO2/MJ pentru filiera n astfel cum se prevede în partea D din prezenta anexă (*)

Formula

unde

| Pn | = | randamentul energetic [MJ] per kilogram de materie primă folosită umedă n (**) |
| --- | --- | --- |
| Wn | = | factorul de ponderare a substratului n definit după cum urmează: |

Pn

=

randamentul energetic [MJ] per kilogram de materie primă folosită umedă n (**)

Wn

=

factorul de ponderare a substratului n definit după cum urmează:

Formula

unde:

| In | = | contribuția anuală la fierbătorul de substrat n [tone de substanță proaspătă] |
| --- | --- | --- |
| AMn | = | umiditatea medie anuală a substratului n [kg de apă/kg de substanță proaspătă] |
| SMn | = | umiditatea standard a substratului n (***). |

In

=

contribuția anuală la fierbătorul de substrat n [tone de substanță proaspătă]

AMn

=

umiditatea medie anuală a substratului n [kg de apă/kg de substanță proaspătă]

SMn

=

umiditatea standard a substratului n (***).

| (*) | Pentru gunoiul de grajd utilizat ca substrat, se adaugă un bonus de 45 g CO2eq/MJ de gunoi de grajd (-54 kg CO2eq/t substanță proaspătă) pentru o mai bună gestionare agricolă și a gunoiului de grajd. |
| --- | --- |

(*)

| (**) | Următoarele valori ale lui Pn se folosesc pentru calculul valorilor tipice și implicite: | P(porumb): 4,16 [MJbiogaz/kg porumb umed @ 65 % umezeală] |
| --- | --- | --- |

(**)

P(porumb): 4,16 [MJbiogaz/kg porumb umed @ 65 % umezeală]

| | P(gunoi de grajd): 0,50 [MJbiogaz/kg gunoi de grajd umed @ 90 % umezeală] |
| --- | --- |

P(gunoi de grajd): 0,50 [MJbiogaz/kg gunoi de grajd umed @ 90 % umezeală]

| | P(deșeuri biologice) 3,41 [MJbiogaz/kg deșeuri biologice umede @ 76 % umezeală] |
| --- | --- |

P(deșeuri biologice) 3,41 [MJbiogaz/kg deșeuri biologice umede @ 76 % umezeală]

| (***) | Se utilizează următoarele valori ale umidității standard pentru substratul SMn: | SM(porumb): 0,65 [kg de apă/kg de substanță proaspătă] |
| --- | --- | --- |

(***)

SM(porumb): 0,65 [kg de apă/kg de substanță proaspătă]

| | SM(gunoi de grajd): 0,90 [kg de apă/kg de substanță proaspătă] |
| --- | --- |

SM(gunoi de grajd): 0,90 [kg de apă/kg de substanță proaspătă]

| | SM(deșeuri biologice): 0,76 [kg de apă/kg de substanță proaspătă] |
| --- | --- |

SM(deșeuri biologice): 0,76 [kg de apă/kg de substanță proaspătă]

| (c) | În cazul codigestiei substraturilor n într-o instalație de biogaz, pentru producția de biogaz sau biometan, valorile efective ale emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la biogaz și biometan se calculează după cum urmează:





  unde







  E | = | volumul total al emisiilor rezultate din producția de biogaz sau biometan înainte de conversia energiei; |
| --- | --- | --- | --- |
| Sn | = | ponderea materiilor prime n, în fracțiune a intrării în digestor; |
| eec,n | = | emisiile provenite din extracția sau cultivarea materiilor prime n; |
| etd,materiiprime,n | = | emisiile provenite din transportul materiilor prime n către digestor; |
| el,n | = | emisiile anualizate provenite din variațiile stocului de carbon provocate de schimbarea destinației terenurilor, pentru materiile prime n; |
| esca | = | reducerile de emisii datorate unei gestionări agricole mai bune a materiilor prime n (*); |
| ep | = | emisii provenite din prelucrare; |
| etd,produs | = | emisii provenite din transportul și distribuția de biogaz și/sau biometan; |
| eu | = | emisiile produse de combustibilul folosit, și anume gaze cu efect de seră emise pe parcursul procesului de ardere; |
| eccs | = | reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2; și |
| eccr | = | reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea CO2. |

(c)

În cazul codigestiei substraturilor n într-o instalație de biogaz, pentru producția de biogaz sau biometan, valorile efective ale emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la biogaz și biometan se calculează după cum urmează:

Formula

unde

E

=

volumul total al emisiilor rezultate din producția de biogaz sau biometan înainte de conversia energiei;

Sn

=

ponderea materiilor prime n, în fracțiune a intrării în digestor;

eec,n

=

emisiile provenite din extracția sau cultivarea materiilor prime n;

etd,materiiprime,n

=

emisiile provenite din transportul materiilor prime n către digestor;

el,n

=

emisiile anualizate provenite din variațiile stocului de carbon provocate de schimbarea destinației terenurilor, pentru materiile prime n;

esca

=

reducerile de emisii datorate unei gestionări agricole mai bune a materiilor prime n (*);

ep

=

emisii provenite din prelucrare;

etd,produs

=

emisii provenite din transportul și distribuția de biogaz și/sau biometan;

eu

=

emisiile produse de combustibilul folosit, și anume gaze cu efect de seră emise pe parcursul procesului de ardere;

eccs

=

reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2; și

eccr

=

reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea CO2.

| (*) | Pentru esca se atribuie un bonus de 45 g CO2eq/MJ de gunoi de grajd pentru o mai bună gestionare agricolă și a gunoiului de grajd în cazul în care gunoiul de grajd este utilizat ca substrat pentru producția de biogaz și biometan. |
| --- | --- |

(*)

| (d) | Emisiile de gaze cu efect de seră provenite din utilizarea de combustibili din biomasă pentru producerea energiei electrice, a încălzirii și a răcirii, inclusiv conversia energiei în energie electrică și/sau încălzire sau răcire, se calculează după cum urmează:






  (i) | Pentru instalațiile energetice care produc numai energie termică: |
| --- | --- | --- |

(d)

Emisiile de gaze cu efect de seră provenite din utilizarea de combustibili din biomasă pentru producerea energiei electrice, a încălzirii și a răcirii, inclusiv conversia energiei în energie electrică și/sau încălzire sau răcire, se calculează după cum urmează:

(i)

Pentru instalațiile energetice care produc numai energie termică:

Formula

| (ii) | Pentru instalațiile energetice care produc numai energie electrică:





  unde







  ECh,el | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final. |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibilului înainte de conversia finală. |
| ηel | = | randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic. |
| ηh | = | randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic. |

(ii)

Pentru instalațiile energetice care produc numai energie electrică:

Formula

unde

ECh,el

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final.

E

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibilului înainte de conversia finală.

ηel

=

randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic.

ηh

=

randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la intrarea anuală de combustibil pe baza conținutului său energetic.

| (iii) | pentru energia electrică sau mecanică produsă de instalațiile energetice care produc energie termică utilă pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică: |
| --- | --- |

(iii)

pentru energia electrică sau mecanică produsă de instalațiile energetice care produc energie termică utilă pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică:

Formula

| (iv) | pentru energia termică utilă produsă de instalațiile energetice care produc energie termică pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică:





  unde:







  ECh,el | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final. |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibilului înainte de conversia finală. |
| ηel | = | randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la intrarea anuală de energie pe baza conținutului său energetic. |
| ηh | = | randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la intrarea anuală de energie pe baza conținutului său energetic. |
| Cel | = | fracțiunea exergetică din energia electrică și/sau energia mecanică, stabilită la 100 % (Cel = 1). |
| Ch | = | randamentul ciclului Carnot (fracțiunea exergetică din cadrul energiei termice utile). |

(iv)

pentru energia termică utilă produsă de instalațiile energetice care produc energie termică pe lângă energie electrică și/sau energie mecanică:

Formula

unde:

ECh,el

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din produsul energetic final.

E

=

totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibilului înainte de conversia finală.

ηel

=

randamentul electric, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie electrică la intrarea anuală de energie pe baza conținutului său energetic.

ηh

=

randamentul termic, definit ca rezultat al împărțirii producției anuale de energie termică utilă la intrarea anuală de energie pe baza conținutului său energetic.

Cel

=

fracțiunea exergetică din energia electrică și/sau energia mecanică, stabilită la 100 % (Cel = 1).

Ch

=

randamentul ciclului Carnot (fracțiunea exergetică din cadrul energiei termice utile).

Randamentul ciclului Carnot, Ch, pentru energia termică utilă la diferite temperaturi, este definit după cum urmează:

Formula

unde:

| Th | = | temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare. |
| --- | --- | --- |
| T0 | = | temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C) |

Th

=

temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare.

T0

=

temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C)

Alternativ, în cazul în care surplusul de căldură se exportă pentru încălzirea clădirilor, la o temperatură mai mică de 150 °C (423,15 grade Kelvin), Ch poate fi definit după cum urmează:

| Ch | = | randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546

În scopul acestui calcul, se aplică următoarele definiții:

| (i) | „cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice; |
| --- | --- |

(i)

„cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice;

| (ii) | „energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică, pentru încălzire sau răcire; |
| --- | --- |

(ii)

„energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică, pentru încălzire sau răcire;

| (iii) | „cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(iii)

„cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței.

| 2. | Emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la combustibilii din biomasă se exprimă după cum urmează:






  (a) | emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la combustibilii din biomasă, E, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de combustibil, g CO2eq/MJ. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la combustibilii din biomasă, E, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de combustibil, g CO2eq/MJ.

| (b) | emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la încălzire sau energie electrică produsă pe bază de combustibili din biomasă, EC, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de produs energetic final (energie termică sau energie electrică), g CO2eq/MJ. |
| --- | --- |

(b)

emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la încălzire sau energie electrică produsă pe bază de combustibili din biomasă, EC, se exprimă în grame de echivalent CO2 per MJ de produs energetic final (energie termică sau energie electrică), g CO2eq/MJ.

În cazul în care încălzirea și răcirea sunt cogenerate cu energie electrică, emisiile se alocă între energia electrică și cea termică [astfel cum sunt prevăzute la punctul 1 litera (d)], indiferent dacă energia termică este utilizată pentru încălzire sau pentru răcire (7).

În cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră provenite din extracția sau cultivarea de materii prime eec sunt exprimate în g CO2eq/tonă de substanță uscată de materii prime, conversia în grame de echivalent CO2 per MJ de combustibil, g CO2eq/MJ, se calculează după cum urmează (8):

Formula

unde

Formula

Formula

Emisiile pe tonă de substanță uscată de materii prime se calculează după cum urmează:

Formula

| 3. | Reducerile de emisii de gaze cu efect de seră provenite de la combustibilii din biomasă se calculează după cum urmează:






  (a) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la combustibilii din biomasă utilizați în transporturi:
  REDUCERE = (EF(t) – EB)/EF(t)

  unde







  EB | = | emisiile totale provenite de la combustibili din biomasă utilizați în transporturi; și |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EF(t) | = | emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru transport |

3.

(a)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la combustibilii din biomasă utilizați în transporturi:

REDUCERE = (EF(t) – EB)/EF(t)

unde

EB

=

emisiile totale provenite de la combustibili din biomasă utilizați în transporturi; și

EF(t)

=

emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru transport

| (b) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră datorate producerii de încălzire și răcire și de energie electrică pe bază de combustibili din biomasă:
  REDUCERE = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el)/ECF(h&c,el),
  unde







  ECB(h&c,el) | = | emisiile totale rezultate din energia termică sau electrică, |
| --- | --- | --- | --- |
| ECF(h&c,el) | = | emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru energie termică utilă sau energie electrică. |

(b)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră datorate producerii de încălzire și răcire și de energie electrică pe bază de combustibili din biomasă:

REDUCERE = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el)/ECF(h&c,el),

unde

ECB(h&c,el)

=

emisiile totale rezultate din energia termică sau electrică,

ECF(h&c,el)

=

emisiile totale provenite de la omologul combustibil fosil pentru energie termică utilă sau energie electrică.

| 4. | Gazele cu efect de seră luate în considerare în sensul punctului 1 sunt CO2, N2O și CH4. Pentru calcularea echivalenței în CO2, aceste gaze se evaluează după cum urmează: | CO2: 1 |
| --- | --- | --- |

4.

CO2: 1

| | N2O: 298 |
| --- | --- |

N2O: 298

| | CH4: 25 |
| --- | --- |

CH4: 25

| 5. | Emisiile provenite din extracția, recoltarea sau cultivarea de materii prime, eec, includ emisii provenite din însuși procesul de extracție, recoltare sau cultivare; din colectarea, uscarea și depozitarea de materii prime; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe chimice sau produse utilizate în procesul de extracție sau de cultivare. Se exclude captarea de CO2 în cadrul cultivării de materii prime. Se pot obține estimări ale emisiilor rezultate din cultivarea biomasei agricole pe baza mediilor regionale pentru emisiile provenite din cultivare incluse în rapoartele menționate la articolul 31 alineatul (4) din prezenta directivă sau din informații cu privire la valorile implicite detaliate privind emisiile provenite din cultivare incluse în prezenta anexă, ca alternativă la utilizarea valorilor efective. În absența unor informații relevante în rapoartele respective, este permis să se calculeze valori medii bazate pe practici agricole locale, de exemplu pe baza unor date provenite de la un grup de exploatații, ca alternativă la utilizarea valorilor efective.
  Se pot obține estimări ale emisiilor provenite din activitatea de cultivare și de recoltare a biomasei forestiere prin utilizarea valorilor medii pentru emisiile provenite din cultivare și recoltare calculate pentru zone geografice la nivel național, ca alternativă la utilizarea valorilor efective. |
| --- | --- |

5.

Se pot obține estimări ale emisiilor provenite din activitatea de cultivare și de recoltare a biomasei forestiere prin utilizarea valorilor medii pentru emisiile provenite din cultivare și recoltare calculate pentru zone geografice la nivel național, ca alternativă la utilizarea valorilor efective.

| 6. | Pentru scopurile calculului menționat la punctul 1 litera (a), reducerile emisiilor provenite din îmbunătățirea gestionării în agricultură, esca, cum ar fi trecerea la aratul de conservare sau la semănarea direct în miriște, îmbunătățirea sistemului de rotație, utilizarea culturilor de protecție, inclusiv gestionarea reziduurilor de culturi, precum și utilizarea unui ameliorator organic de soluri (de exemplu compost, digestat fermentat din gunoi de grajd), se ia în considerare doar în cazul în care sunt furnizate dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea destinației terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea emisiilor respective se aplică formula următoare:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
   (10)

  unde







  el | = | emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea destinației terenurilor [măsurată ca masă de echivalent CO2 per unitate energetică produsă pe bază de combustibil din biomasă]. „Terenuri cultivate” (11) și „terenuri cu cultură perenă” (12) sunt considerate ca reprezentând o singură categorie de destinație a terenurilor; |
| --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Destinația de referință a terenului reprezintă destinația terenului în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, luându-se în considerare data cea mai recentă; |
| CSA | = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință efective a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când cultura ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; |
| P | = | productivitatea culturii (măsurată ca energie produsă de combustibilii din biomasă per unitate de suprafață per an); și |
| eB | = | bonus de 29 g CO2eq/MJ de combustibil din biomasă, dacă biomasa este obținută din teren degradat reabilitat, în condițiile stabilite la punctul 8. |

7.

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
   (10)

unde

el

=

emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea destinației terenurilor [măsurată ca masă de echivalent CO2 per unitate energetică produsă pe bază de combustibil din biomasă]. „Terenuri cultivate” (11) și „terenuri cu cultură perenă” (12) sunt considerate ca reprezentând o singură categorie de destinație a terenurilor;

CSR

=

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Destinația de referință a terenului reprezintă destinația terenului în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, luându-se în considerare data cea mai recentă;

CSA

=

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință efective a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când cultura ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul;

P

=

productivitatea culturii (măsurată ca energie produsă de combustibilii din biomasă per unitate de suprafață per an); și

eB

=

bonus de 29 g CO2eq/MJ de combustibil din biomasă, dacă biomasa este obținută din teren degradat reabilitat, în condițiile stabilite la punctul 8.

| 8. | Bonusul de 29 g CO2eq/MJ se atribuie dacă se furnizează dovezi care să ateste că terenul în chestiune:






  (a) | nu era folosit pentru activități agricole în ianuarie 2008 sau pentru oricare altă activitate; și |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

nu era folosit pentru activități agricole în ianuarie 2008 sau pentru oricare altă activitate; și

| (b) | este teren sever degradat, inclusiv terenurile exploatate în trecut în scopuri agricole. |
| --- | --- |

(b)

este teren sever degradat, inclusiv terenurile exploatate în trecut în scopuri agricole.

Bonusul de 29 g CO2eq/MJ se aplică pentru o perioadă de până la 20 ani, începând cu data transformării terenurilor în exploatații agricole, cu condiția asigurării unei creșteri regulate a stocului de carbon, precum și a unei reduceri semnificative a eroziunii, în cazul terenurilor din categoria (b).

| 9. | „Teren sever degradat” înseamnă un teren care, pe o perioadă importantă de timp, a fost fie salinizat într-o proporție importantă, fie a prezentat un conținut în materii organice deosebit de scăzut și care a fost grav erodat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | În conformitate cu partea C punctul 10 din anexa V la prezenta directivă, Decizia 2010/335/UE a Comisiei (13), care prevede orientări pentru calcularea stocurilor de carbon din sol în legătură cu prezenta directivă, pe baza Orientărilor IPCC din 2006 pentru inventarele naționale privind gazele cu efect de seră – volumul 4 și în conformitate cu Regulamentele (UE) nr. 525/2013 și (UE) 2018/841 servește drept bază pentru calcularea stocurilor de carbon din sol. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emisiile rezultate în urma prelucrării, ep, includ emisii provenite din însuși procesul de prelucrare; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe sau produse chimice utilizate în procesul de prelucrare, inclusiv emisiile de CO2 care corespund conținutului de carbon al materiilor prime fosile, indiferent dacă au fost sau nu arse efectiv în acest proces.
  La calculul consumului de energie electrică ce nu se produce în instalația de producție a combustibilului din biomasă solidă sau gazoasă, se consideră că intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră care caracterizează producerea și distribuția energiei electrice respective este egală cu intensitatea medie a emisiilor la producerea și distribuția de energie electrică într-o regiune definită. Ca o excepție de la această regulă, producătorii pot utiliza o valoare medie pentru a calcula energia electrică produsă de o instalație individuală de producere a energiei electrice, în cazul în care instalația nu este conectată la rețeaua electrică.
  Emisiile rezultate în urma prelucrării includ emisii provenite din uscarea produselor și materialelor intermediare, atunci când este relevant. |
| --- | --- |

11.

La calculul consumului de energie electrică ce nu se produce în instalația de producție a combustibilului din biomasă solidă sau gazoasă, se consideră că intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră care caracterizează producerea și distribuția energiei electrice respective este egală cu intensitatea medie a emisiilor la producerea și distribuția de energie electrică într-o regiune definită. Ca o excepție de la această regulă, producătorii pot utiliza o valoare medie pentru a calcula energia electrică produsă de o instalație individuală de producere a energiei electrice, în cazul în care instalația nu este conectată la rețeaua electrică.

Emisiile rezultate în urma prelucrării includ emisii provenite din uscarea produselor și materialelor intermediare, atunci când este relevant.

| 12. | Emisiile provenite din transport și distribuție, etd, includ emisii rezultate din transportul de materii prime și materiale semifinite și din stocarea și distribuția de materiale finite. Emisiile provenite din transport și distribuție care sunt luate în considerare în temeiul punctului 5 nu sunt acoperite de prezentul punct. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisiile de CO2 provenite de la combustibilul utilizat, eu, se consideră ca având valoarea zero pentru combustibilii din biomasă. Emisiile de alte gaze cu efect de seră decât CO2 (CH4 și N2O) provenite de la combustibilul utilizat se includ în factorul eu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Reducerile emisiilor prin captarea și stocarea geologică a CO2, eccs, care nu au fost deja luate în calcul pentru ep, se limitează la emisiile evitate prin captarea și stocarea de CO2 emis în legătură directă cu extracția, transportul, prelucrarea și distribuția combustibilului din biomasă dacă este stocat în conformitate cu Directiva 2009/31/CE. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Reducerile emisiilor prin captarea și înlocuirea CO2, eccr, este direct legată de producția de combustibili din biomasă cărora li se datorează și se limitează la emisiile evitate prin captarea de CO2 al cărui carbon provine din biomasă și care se utilizează pentru înlocuirea CO2 de origine fosilă în producția de produse și servicii comerciale. |
| --- | --- |

15.

| 16. | În cazul în care o unitate de cogenerare – care furnizează energie termică și/sau energie electrică unui proces de producție a combustibililor din biomasă pentru care se calculează emisiile – produce un surplus de energie electrică și/sau de energie termică utilă, emisiile de gaze cu efect de seră se împart între energia electrică și energia termică utilă conform temperaturii agentului termic (care reflectă utilitatea energiei termice). Partea utilă a energiei termice se calculează prin înmulțirea conținutului său energetic cu randamentul ciclului Carnot, Ch, calculat după cum urmează:





  unde







  Th | = | temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare. |
| --- | --- | --- | --- |
| T0 | = | temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C) |

16.

Formula

unde

Th

=

temperatura, măsurată ca temperatură absolută (în grade Kelvin), a energiei termice utile la punctul de furnizare.

T0

=

temperatura mediului ambiant, stabilită la 273,15 grade Kelvin (echivalent cu 0 °C)

Alternativ, în cazul în care surplusul de căldură se exportă pentru încălzirea clădirilor, la o temperatură mai mică de 150 °C (423,15 grade Kelvin), Ch poate fi definit după cum urmează:

| Ch | = | randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

randamentul ciclului Carnot pentru energia termică la 150 °C (423,15 grade Kelvin), ceea ce înseamnă: 0,3546

În scopul calcului respectiv, se utilizează randamentele efective, definite ca producția anuală de energie mecanică, energie electrică și energie termică, fiecare împărțită la intrarea anuală de energie.

În scopul acestui calcul, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice; |
| --- | --- |

(a)

„cogenerare” înseamnă producerea simultană, prin același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau a energiei mecanice;

| (b) | „energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică, pentru încălzire sau răcire; |
| --- | --- |

(b)

„energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă în vederea satisfacerii unei cereri justificate din punct de vedere economic de energie termică, pentru încălzire sau răcire;

| (c) | „cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(c)

„cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă cererea care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care altfel ar putea fi satisfăcută în condițiile pieței.

| 17. | În cazul în care, printr-un proces de producție a combustibilului din biomasă, se obține, în combinație, combustibilul pentru care se calculează emisiile și unul sau mai multe alte produse („coproduse”), emisiile de gaze cu efect de seră se împart între combustibil sau produsul său intermediar și coproduse, proporțional cu conținutul lor energetic (determinat de puterea calorifică inferioară în cazul unor coproduse altele decât energia electrică și termică). Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de surplusul de energie electrică sau de energie termică utilă este aceeași cu intensitatea gazelor cu efect de seră generate de energia electrică sau termică livrată procesului de producție a combustibilului din biomasă și se determină prin calcularea intensității gazelor cu efect de seră la toate intrările și emisiile, inclusiv emisiile provenite de la materiile prime și emisiile de CH4 și N2O, către și dinspre unitatea de cogenerare, cazane sau alte aparate care furnizează energie termică sau electrică pentru procesul de producție a combustibililor din biomasă. În cazul cogenerării de energie electrică și termică, calculul se efectuează în conformitate cu punctul 16. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pentru calculele menționate la punctul 17, emisiile care trebuie împărțite sunt eec + el + esca + acele fracții ale ep, etd, eccs și eccr care au loc până la faza în care se produce un coprodus, inclusiv faza respectivă. În cazul în care s-a alocat vreo valoare coproduselor într-o etapă de prelucrare anterioară din ciclul de viață, fracția din emisiile atribuite produsului combustibil intermediar în ultima etapă a prelucrării respective se utilizează în acest scop în locul valorii totale a emisiilor.
  În cazul biogazului și al biometanului, toate coprodusele care nu se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 7 se iau în considerare în scopul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu conținut energetic negativ.
  Deșeurile și reziduurile, inclusiv coroanele și crengile arborilor, paiele, pielițele, știuleții, cojile de nuci, precum și reziduurile provenite din prelucrare, inclusiv glicerina brută (glicerină care nu este rafinată) și reziduuri rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr se consideră a avea o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a materialelor respective, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final.
  În cazul combustibililor din biomasă produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria. |
| --- | --- |

18.

În cazul biogazului și al biometanului, toate coprodusele care nu se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 7 se iau în considerare în scopul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu conținut energetic negativ.

Deșeurile și reziduurile, inclusiv coroanele și crengile arborilor, paiele, pielițele, știuleții, cojile de nuci, precum și reziduurile provenite din prelucrare, inclusiv glicerina brută (glicerină care nu este rafinată) și reziduuri rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr se consideră a avea o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a materialelor respective, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final.

În cazul combustibililor din biomasă produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria.

| 19. | În cazul combustibililor din biomasă utilizați la producerea de energie electrică, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(el) este 183 g CO2eq/MJ de energie electrică sau 212 g CO2eq/MJ de energie electrică pentru regiunile ultraperiferice.
  În cazul combustibililor din biomasă utilizați la producerea de energie termică utilă, precum și la producerea de încălzire și/sau de răcire, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(h) este 80 g CO2eq/MJ de energie termică.
  În cazul combustibililor din biomasă utilizați la producerea de energie termică utilă, în cazul căreia se poate demonstra o înlocuire fizică directă a cărbunelui, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(h) este 124 g CO2eq/MJ de energie termică.
  În cazul combustibililor din biomasă utilizați pe post de combustibili pentru transport, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil EF(t) este 94 g CO2eq/MJ. |
| --- | --- |

19.

În cazul combustibililor din biomasă utilizați la producerea de energie termică utilă, precum și la producerea de încălzire și/sau de răcire, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(h) este 80 g CO2eq/MJ de energie termică.

În cazul combustibililor din biomasă utilizați la producerea de energie termică utilă, în cazul căreia se poate demonstra o înlocuire fizică directă a cărbunelui, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil ECF(h) este 124 g CO2eq/MJ de energie termică.

În cazul combustibililor din biomasă utilizați pe post de combustibili pentru transport, pentru calculul menționat la punctul 3, omologul combustibil fosil EF(t) este 94 g CO2eq/MJ.

C.   VALORI IMPLICITE DETALIATE PENTRU COMBUSTIBILII DIN BIOMASĂ

Brichete sau pelete de lemn

| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cultivare | Prelucrare | Transport | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat | Cultivare | Prelucrare | Transport | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat |
| Așchii de lemn din reziduuri forestiere | 1-500 km | 0,0 | 1,6 | 3,0 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 3,6 | 0,5 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 1,6 | 5,2 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 6,2 | 0,5 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 1,6 | 10,5 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 12,6 | 0,5 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 1,6 | 20,5 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 24,6 | 0,5 |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt) | 2 500 -10 000 km | 4,4 | 0,0 | 11,0 | 0,4 | 4,4 | 0,0 | 13,2 | 0,5 |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat) | 1-500 km | 3,9 | 0,0 | 3,5 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 4,2 | 0,5 |
| 500-2 500 km | 3,9 | 0,0 | 5,6 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 6,8 | 0,5 |
| 2 500 -10 000 km | 3,9 | 0,0 | 11,0 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 13,2 | 0,5 |
| Peste 10 000 km | 3,9 | 0,0 | 21,0 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 25,2 | 0,5 |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare) | 1-500 km | 2,2 | 0,0 | 3,5 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 4,2 | 0,5 |
| 500-2 500 km | 2,2 | 0,0 | 5,6 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 6,8 | 0,5 |
| 2 500 -10 000 km | 2,2 | 0,0 | 11,0 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 13,2 | 0,5 |
| Peste 10 000 km | 2,2 | 0,0 | 21,0 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 25,2 | 0,5 |
| Așchii de lemn din lemn comercializabil | 1-500 km | 1,1 | 0,3 | 3,0 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 3,6 | 0,5 |
| 500-2 500 km | 1,1 | 0,3 | 5,2 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 6,2 | 0,5 |
| 2 500 -10 000 km | 1,1 | 0,3 | 10,5 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 12,6 | 0,5 |
| Peste 10 000 km | 1,1 | 0,3 | 20,5 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 24,6 | 0,5 |
| Așchii de lemn din reziduuri din industria lemnului | 1-500 km | 0,0 | 0,3 | 3,0 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 3,6 | 0,5 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 0,3 | 5,2 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 6,2 | 0,5 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 0,3 | 10,5 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 12,6 | 0,5 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 0,3 | 20,5 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 24,6 | 0,5 |

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

Cultivare

Prelucrare

Transport

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Cultivare

Prelucrare

Transport

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Așchii de lemn din reziduuri forestiere

1-500 km

0,0

1,6

3,0

0,4

0,0

1,9

3,6

0,5

500-2 500 km

0,0

1,6

5,2

0,4

0,0

1,9

6,2

0,5

2 500 -10 000 km

0,0

1,6

10,5

0,4

0,0

1,9

12,6

0,5

Peste 10 000 km

0,0

1,6

20,5

0,4

0,0

1,9

24,6

0,5

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt)

2 500 -10 000 km

4,4

0,0

11,0

0,4

4,4

0,0

13,2

0,5

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat)

1-500 km

3,9

0,0

3,5

0,4

3,9

0,0

4,2

0,5

500-2 500 km

3,9

0,0

5,6

0,4

3,9

0,0

6,8

0,5

2 500 -10 000 km

3,9

0,0

11,0

0,4

3,9

0,0

13,2

0,5

Peste 10 000 km

3,9

0,0

21,0

0,4

3,9

0,0

25,2

0,5

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare)

1-500 km

2,2

0,0

3,5

0,4

2,2

0,0

4,2

0,5

500-2 500 km

2,2

0,0

5,6

0,4

2,2

0,0

6,8

0,5

2 500 -10 000 km

2,2

0,0

11,0

0,4

2,2

0,0

13,2

0,5

Peste 10 000 km

2,2

0,0

21,0

0,4

2,2

0,0

25,2

0,5

Așchii de lemn din lemn comercializabil

1-500 km

1,1

0,3

3,0

0,4

1,1

0,4

3,6

0,5

500-2 500 km

1,1

0,3

5,2

0,4

1,1

0,4

6,2

0,5

2 500 -10 000 km

1,1

0,3

10,5

0,4

1,1

0,4

12,6

0,5

Peste 10 000 km

1,1

0,3

20,5

0,4

1,1

0,4

24,6

0,5

Așchii de lemn din reziduuri din industria lemnului

1-500 km

0,0

0,3

3,0

0,4

0,0

0,4

3,6

0,5

500-2 500 km

0,0

0,3

5,2

0,4

0,0

0,4

6,2

0,5

2 500 -10 000 km

0,0

0,3

10,5

0,4

0,0

0,4

12,6

0,5

Peste 10 000 km

0,0

0,3

20,5

0,4

0,0

0,4

24,6

0,5

Brichete sau pelete de lemn

| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Cultivare | Prelucrare | Transport și distribuție | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat | Cultivare | Prelucrare | Transport și distribuție | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 1) | 1-500 km | 0,0 | 25,8 | 2,9 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 3,5 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 25,8 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 25,8 | 4,3 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 5,2 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 25,8 | 7,9 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 9,5 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 2a) | 1-500 km | 0,0 | 12,5 | 3,0 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 3,6 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 12,5 | 2,9 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 12,5 | 4,4 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 12,5 | 8,1 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 3a) | 1-500 km | 0,0 | 2,4 | 3,0 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 3,6 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 2,4 | 2,9 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 2,4 | 4,4 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 2,4 | 8,2 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (eucalipt – cazul 1) | 2 500 -10 000 km | 3,9 | 24,5 | 4,3 | 0,3 | 3,9 | 29,4 | 5,2 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (eucalipt – cazul 2a) | 2 500 -10 000 km | 5,0 | 10,6 | 4,4 | 0,3 | 5,0 | 12,7 | 5,3 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (eucalipt – cazul 3a) | 2 500 -10 000 km | 5,3 | 0,3 | 4,4 | 0,3 | 5,3 | 0,4 | 5,3 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (plop – fertilizat – cazul 1) | 1-500 km | 3,4 | 24,5 | 2,9 | 0,3 | 3,4 | 29,4 | 3,5 | 0,3 |
| 500-10 000 km | 3,4 | 24,5 | 4,3 | 0,3 | 3,4 | 29,4 | 5,2 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 3,4 | 24,5 | 7,9 | 0,3 | 3,4 | 29,4 | 9,5 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (plop – fertilizat – cazul 2a) | 1-500 km | 4,4 | 10,6 | 3,0 | 0,3 | 4,4 | 12,7 | 3,6 | 0,3 |
| 500-10 000 km | 4,4 | 10,6 | 4,4 | 0,3 | 4,4 | 12,7 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 4,4 | 10,6 | 8,1 | 0,3 | 4,4 | 12,7 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (plop – fertilizat – cazul 3a) | 1-500 km | 4,6 | 0,3 | 3,0 | 0,3 | 4,6 | 0,4 | 3,6 | 0,3 |
| 500-10 000 km | 4,6 | 0,3 | 4,4 | 0,3 | 4,6 | 0,4 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 4,6 | 0,3 | 8,2 | 0,3 | 4,6 | 0,4 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (plop – fără fertilizare – cazul 1) | 1-500 km | 2,0 | 24,5 | 2,9 | 0,3 | 2,0 | 29,4 | 3,5 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 2,0 | 24,5 | 4,3 | 0,3 | 2,0 | 29,4 | 5,2 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 2,0 | 24,5 | 7,9 | 0,3 | 2,0 | 29,4 | 9,5 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (plop – fără fertilizare – cazul 2a) | 1-500 km | 2,5 | 10,6 | 3,0 | 0,3 | 2,5 | 12,7 | 3,6 | 0,3 |
| 500-10 000 km | 2,5 | 10,6 | 4,4 | 0,3 | 2,5 | 12,7 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 2,5 | 10,6 | 8,1 | 0,3 | 2,5 | 12,7 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt
  (plop – fără fertilizare – cazul 3a) | 1-500 km | 2,6 | 0,3 | 3,0 | 0,3 | 2,6 | 0,4 | 3,6 | 0,3 |
| 500-10 000 km | 2,6 | 0,3 | 4,4 | 0,3 | 2,6 | 0,4 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 2,6 | 0,3 | 8,2 | 0,3 | 2,6 | 0,4 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 1) | 1-500 km | 1,1 | 24,8 | 2,9 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 3,5 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 1,1 | 24,8 | 2,8 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 1,1 | 24,8 | 4,3 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 5,2 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 1,1 | 24,8 | 7,9 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 9,5 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 2a) | 1-500 km | 1,4 | 11,0 | 3,0 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 3,6 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 1,4 | 11,0 | 2,9 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 1,4 | 11,0 | 4,4 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 1,4 | 11,0 | 8,1 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 3a) | 1-500 km | 1,4 | 0,8 | 3,0 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 3,6 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 1,4 | 0,8 | 2,9 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 1,4 | 0,8 | 4,4 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 5,3 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 1,4 | 0,8 | 8,2 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 9,8 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 1) | 1-500 km | 0,0 | 14,3 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 3,3 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 14,3 | 2,7 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 3,2 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 14,3 | 4,2 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 5,0 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 14,3 | 7,7 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 9,2 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 2a) | 1-500 km | 0,0 | 6,0 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 3,4 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 6,0 | 2,7 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 10 000 km | 0,0 | 6,0 | 4,2 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 5,1 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 6,0 | 7,8 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 9,3 | 0,3 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 3a) | 1-500 km | 0,0 | 0,2 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 3,4 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 0,2 | 2,7 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 0,2 | 4,2 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 5,1 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 0,2 | 7,8 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 9,3 | 0,3 |

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

Cultivare

Prelucrare

Transport și distribuție

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Cultivare

Prelucrare

Transport și distribuție

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 1)

1-500 km

0,0

25,8

2,9

0,3

0,0

30,9

3,5

0,3

500-2 500 km

0,0

25,8

2,8

0,3

0,0

30,9

3,3

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

25,8

4,3

0,3

0,0

30,9

5,2

0,3

Peste 10 000 km

0,0

25,8

7,9

0,3

0,0

30,9

9,5

0,3

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 2a)

1-500 km

0,0

12,5

3,0

0,3

0,0

15,0

3,6

0,3

500-2 500 km

0,0

12,5

2,9

0,3

0,0

15,0

3,5

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

12,5

4,4

0,3

0,0

15,0

5,3

0,3

Peste 10 000 km

0,0

12,5

8,1

0,3

0,0

15,0

9,8

0,3

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 3a)

1-500 km

0,0

2,4

3,0

0,3

0,0

2,8

3,6

0,3

500-2 500 km

0,0

2,4

2,9

0,3

0,0

2,8

3,5

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

2,4

4,4

0,3

0,0

2,8

5,3

0,3

Peste 10 000 km

0,0

2,4

8,2

0,3

0,0

2,8

9,8

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(eucalipt – cazul 1)

2 500 -10 000 km

3,9

24,5

4,3

0,3

3,9

29,4

5,2

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(eucalipt – cazul 2a)

2 500 -10 000 km

5,0

10,6

4,4

0,3

5,0

12,7

5,3

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(eucalipt – cazul 3a)

2 500 -10 000 km

5,3

0,3

4,4

0,3

5,3

0,4

5,3

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(plop – fertilizat – cazul 1)

1-500 km

3,4

24,5

2,9

0,3

3,4

29,4

3,5

0,3

500-10 000 km

3,4

24,5

4,3

0,3

3,4

29,4

5,2

0,3

Peste 10 000 km

3,4

24,5

7,9

0,3

3,4

29,4

9,5

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(plop – fertilizat – cazul 2a)

1-500 km

4,4

10,6

3,0

0,3

4,4

12,7

3,6

0,3

500-10 000 km

4,4

10,6

4,4

0,3

4,4

12,7

5,3

0,3

Peste 10 000 km

4,4

10,6

8,1

0,3

4,4

12,7

9,8

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(plop – fertilizat – cazul 3a)

1-500 km

4,6

0,3

3,0

0,3

4,6

0,4

3,6

0,3

500-10 000 km

4,6

0,3

4,4

0,3

4,6

0,4

5,3

0,3

Peste 10 000 km

4,6

0,3

8,2

0,3

4,6

0,4

9,8

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(plop – fără fertilizare – cazul 1)

1-500 km

2,0

24,5

2,9

0,3

2,0

29,4

3,5

0,3

500-2 500 km

2,0

24,5

4,3

0,3

2,0

29,4

5,2

0,3

2 500 -10 000 km

2,0

24,5

7,9

0,3

2,0

29,4

9,5

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(plop – fără fertilizare – cazul 2a)

1-500 km

2,5

10,6

3,0

0,3

2,5

12,7

3,6

0,3

500-10 000 km

2,5

10,6

4,4

0,3

2,5

12,7

5,3

0,3

Peste 10 000 km

2,5

10,6

8,1

0,3

2,5

12,7

9,8

0,3

Brichete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt

(plop – fără fertilizare – cazul 3a)

1-500 km

2,6

0,3

3,0

0,3

2,6

0,4

3,6

0,3

500-10 000 km

2,6

0,3

4,4

0,3

2,6

0,4

5,3

0,3

Peste 10 000 km

2,6

0,3

8,2

0,3

2,6

0,4

9,8

0,3

Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 1)

1-500 km

1,1

24,8

2,9

0,3

1,1

29,8

3,5

0,3

500-2 500 km

1,1

24,8

2,8

0,3

1,1

29,8

3,3

0,3

2 500 -10 000 km

1,1

24,8

4,3

0,3

1,1

29,8

5,2

0,3

Peste 10 000 km

1,1

24,8

7,9

0,3

1,1

29,8

9,5

0,3

Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 2a)

1-500 km

1,4

11,0

3,0

0,3

1,4

13,2

3,6

0,3

500-2 500 km

1,4

11,0

2,9

0,3

1,4

13,2

3,5

0,3

2 500 -10 000 km

1,4

11,0

4,4

0,3

1,4

13,2

5,3

0,3

Peste 10 000 km

1,4

11,0

8,1

0,3

1,4

13,2

9,8

0,3

Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 3a)

1-500 km

1,4

0,8

3,0

0,3

1,4

0,9

3,6

0,3

500-2 500 km

1,4

0,8

2,9

0,3

1,4

0,9

3,5

0,3

2 500 -10 000 km

1,4

0,8

4,4

0,3

1,4

0,9

5,3

0,3

Peste 10 000 km

1,4

0,8

8,2

0,3

1,4

0,9

9,8

0,3

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 1)

1-500 km

0,0

14,3

2,8

0,3

0,0

17,2

3,3

0,3

500-2 500 km

0,0

14,3

2,7

0,3

0,0

17,2

3,2

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

14,3

4,2

0,3

0,0

17,2

5,0

0,3

Peste 10 000 km

0,0

14,3

7,7

0,3

0,0

17,2

9,2

0,3

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 2a)

1-500 km

0,0

6,0

2,8

0,3

0,0

7,2

3,4

0,3

500-2 500 km

0,0

6,0

2,7

0,3

0,0

7,2

3,3

0,3

2 500 10 000 km

0,0

6,0

4,2

0,3

0,0

7,2

5,1

0,3

Peste 10 000 km

0,0

6,0

7,8

0,3

0,0

7,2

9,3

0,3

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 3a)

1-500 km

0,0

0,2

2,8

0,3

0,0

0,3

3,4

0,3

500-2 500 km

0,0

0,2

2,7

0,3

0,0

0,3

3,3

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

0,2

4,2

0,3

0,0

0,3

5,1

0,3

Peste 10 000 km

0,0

0,2

7,8

0,3

0,0

0,3

9,3

0,3

Filiere agricole

| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită (g CO2eqq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Cultivare | Prelucrare | Transport și distribuție | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat | Cultivare | Prelucrare | Transport și distribuție | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat |
| Reziduuri agricole cu o densitate <0,2 t/m3 | 1-500 km | 0,0 | 0,9 | 2,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 3,1 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 0,9 | 6,5 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 7,8 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 0,9 | 14,2 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 17,0 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 0,9 | 28,3 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 34,0 | 0,3 |
| Reziduuri agricole cu o densitate > 0,2 t/m3 | 1-500 km | 0,0 | 0,9 | 2,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 3,1 | 0,3 |
| 500-2 500 km | 0,0 | 0,9 | 3,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 4,4 | 0,3 |
| 2 500 -10 000 km | 0,0 | 0,9 | 7,1 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 8,5 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 0,9 | 13,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 16,3 | 0,3 |
| Pelete din paie | 1-500 km | 0,0 | 5,0 | 3,0 | 0,2 | 0,0 | 6,0 | 3,6 | 0,3 |
| 500-10 000 km | 0,0 | 5,0 | 4,6 | 0,2 | 0,0 | 6,0 | 5,5 | 0,3 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 5,0 | 8,3 | 0,2 | 0,0 | 6,0 | 10,0 | 0,3 |
| Brichete rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr | 500-10 000 km | 0,0 | 0,3 | 4,3 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 5,2 | 0,5 |
| Peste 10 000 km | 0,0 | 0,3 | 8,0 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 9,5 | 0,5 |
| Făină de sâmburi de palmier | Peste 10 000 km | 21,6 | 21,1 | 11,2 | 0,2 | 21,6 | 25,4 | 13,5 | 0,3 |
| Făină de sâmburi de palmier (fără emisii de CH4 de la presa de ulei) | Peste 10 000 km | 21,6 | 3,5 | 11,2 | 0,2 | 21,6 | 4,2 | 13,5 | 0,3 |

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică (g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită (g CO2eqq/MJ)

Cultivare

Prelucrare

Transport și distribuție

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Cultivare

Prelucrare

Transport și distribuție

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Reziduuri agricole cu o densitate <0,2 t/m3

1-500 km

0,0

0,9

2,6

0,2

0,0

1,1

3,1

0,3

500-2 500 km

0,0

0,9

6,5

0,2

0,0

1,1

7,8

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

0,9

14,2

0,2

0,0

1,1

17,0

0,3

Peste 10 000 km

0,0

0,9

28,3

0,2

0,0

1,1

34,0

0,3

Reziduuri agricole cu o densitate > 0,2 t/m3

1-500 km

0,0

0,9

2,6

0,2

0,0

1,1

3,1

0,3

500-2 500 km

0,0

0,9

3,6

0,2

0,0

1,1

4,4

0,3

2 500 -10 000 km

0,0

0,9

7,1

0,2

0,0

1,1

8,5

0,3

Peste 10 000 km

0,0

0,9

13,6

0,2

0,0

1,1

16,3

0,3

Pelete din paie

1-500 km

0,0

5,0

3,0

0,2

0,0

6,0

3,6

0,3

500-10 000 km

0,0

5,0

4,6

0,2

0,0

6,0

5,5

0,3

Peste 10 000 km

0,0

5,0

8,3

0,2

0,0

6,0

10,0

0,3

Brichete rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr

500-10 000 km

0,0

0,3

4,3

0,4

0,0

0,4

5,2

0,5

Peste 10 000 km

0,0

0,3

8,0

0,4

0,0

0,4

9,5

0,5

Făină de sâmburi de palmier

Peste 10 000 km

21,6

21,1

11,2

0,2

21,6

25,4

13,5

0,3

Făină de sâmburi de palmier (fără emisii de CH4 de la presa de ulei)

Peste 10 000 km

21,6

3,5

11,2

0,2

21,6

4,2

13,5

0,3

Valori implicite detaliate legate de biogazul pentru producerea de energie electrică

| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Tehnologie | VALOARE TIPICĂ [g CO2eq/MJ] | VALOARE IMPLICITĂ [g CO2eq/MJ] |
| --- | --- | --- | --- |
| Cultivare | Prelucrare | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat | Transport | Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd | Cultivare | Prelucrare | Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat | Transport | Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd |
| Gunoi de grajd umed (14) | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 0,0 | 69,6 | 8,9 | 0,8 | – 107,3 | 0,0 | 97,4 | 12,5 | 0,8 | – 107,3 |
| Digestat în mediu închis | 0,0 | 0,0 | 8,9 | 0,8 | – 97,6 | 0,0 | 0,0 | 12,5 | 0,8 | – 97,6 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 0,0 | 74,1 | 8,9 | 0,8 | – 107,3 | 0,0 | 103,7 | 12,5 | 0,8 | – 107,3 |
| Digestat în mediu închis | 0,0 | 4,2 | 8,9 | 0,8 | – 97,6 | 0,0 | 5,9 | 12,5 | 0,8 | – 97,6 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 0,0 | 83,2 | 8,9 | 0,9 | – 120,7 | 0,0 | 116,4 | 12,5 | 0,9 | – 120,7 |
| Digestat în mediu închis | 0,0 | 4,6 | 8,9 | 0,8 | – 108,5 | 0,0 | 6,4 | 12,5 | 0,8 | – 108,5 |
| Plantă de porumb întreagă (15) | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 15,6 | 13,5 | 8,9 | 0,0 (16) | — | 15,6 | 18,9 | 12,5 | 0,0 | — |
| Digestat în mediu închis | 15,2 | 0,0 | 8,9 | 0,0 | — | 15,2 | 0,0 | 12,5 | 0,0 | — |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 15,6 | 18,8 | 8,9 | 0,0 | — | 15,6 | 26,3 | 12,5 | 0,0 | — |
| Digestat în mediu închis | 15,2 | 5,2 | 8,9 | 0,0 | — | 15,2 | 7,2 | 12,5 | 0,0 | — |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 17,5 | 21,0 | 8,9 | 0,0 | — | 17,5 | 29,3 | 12,5 | 0,0 | — |
| Digestat în mediu închis | 17,1 | 5,7 | 8,9 | 0,0 | — | 17,1 | 7,9 | 12,5 | 0,0 | — |
| Deșeuri biologice | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 0,0 | 21,8 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 30,6 | 12,5 | 0,5 | — |
| Digestat în mediu închis | 0,0 | 0,0 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 0,0 | 12,5 | 0,5 | — |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 0,0 | 27,9 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 39,0 | 12,5 | 0,5 | — |
| Digestat în mediu închis | 0,0 | 5,9 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 8,3 | 12,5 | 0,5 | — |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 0,0 | 31,2 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 43,7 | 12,5 | 0,5 | — |
| Digestat în mediu închis | 0,0 | 6,5 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 9,1 | 12,5 | 0,5 | — |

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Tehnologie

VALOARE TIPICĂ [g CO2eq/MJ]

VALOARE IMPLICITĂ [g CO2eq/MJ]

Cultivare

Prelucrare

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Transport

Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd

Cultivare

Prelucrare

Alte emisii decât cele de CO2 provenite de la combustibilul utilizat

Transport

Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd

Gunoi de grajd umed (14)

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

0,0

69,6

8,9

0,8

– 107,3

0,0

97,4

12,5

0,8

– 107,3

Digestat în mediu închis

0,0

0,0

8,9

0,8

– 97,6

0,0

0,0

12,5

0,8

– 97,6

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

0,0

74,1

8,9

0,8

– 107,3

0,0

103,7

12,5

0,8

– 107,3

Digestat în mediu închis

0,0

4,2

8,9

0,8

– 97,6

0,0

5,9

12,5

0,8

– 97,6

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

0,0

83,2

8,9

0,9

– 120,7

0,0

116,4

12,5

0,9

– 120,7

Digestat în mediu închis

0,0

4,6

8,9

0,8

– 108,5

0,0

6,4

12,5

0,8

– 108,5

Plantă de porumb întreagă (15)

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

15,6

13,5

8,9

0,0 (16)

—

15,6

18,9

12,5

0,0

—

Digestat în mediu închis

15,2

0,0

8,9

0,0

—

15,2

0,0

12,5

0,0

—

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

15,6

18,8

8,9

0,0

—

15,6

26,3

12,5

0,0

—

Digestat în mediu închis

15,2

5,2

8,9

0,0

—

15,2

7,2

12,5

0,0

—

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

17,5

21,0

8,9

0,0

—

17,5

29,3

12,5

0,0

—

Digestat în mediu închis

17,1

5,7

8,9

0,0

—

17,1

7,9

12,5

0,0

—

Deșeuri biologice

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

0,0

21,8

8,9

0,5

—

0,0

30,6

12,5

0,5

—

Digestat în mediu închis

0,0

0,0

8,9

0,5

—

0,0

0,0

12,5

0,5

—

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

0,0

27,9

8,9

0,5

—

0,0

39,0

12,5

0,5

—

Digestat în mediu închis

0,0

5,9

8,9

0,5

—

0,0

8,3

12,5

0,5

—

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

0,0

31,2

8,9

0,5

—

0,0

43,7

12,5

0,5

—

Digestat în mediu închis

0,0

6,5

8,9

0,5

—

0,0

9,1

12,5

0,5

—

Valori implicite detaliate pentru biometan

| Sistemul de producție a biometanului | Opțiunea tehnologică | VALOARE TIPICĂ [g CO2eq/MJ] | VALOARE IMPLICITĂ [g CO2eq/MJ] |
| --- | --- | --- | --- |
| Cultivare | Prelucrare | Îmbunătățire | Transport | Comprimare la stațiile de alimentare | Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd | Cultivare | Prelucrare | Îmbunătățire | Transport | Comprimare la stațiile de alimentare | Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd |
| Gunoi de grajd umed | Digestat în mediu deschis | fără arderea efluenților gazoși | 0,0 | 84,2 | 19,5 | 1,0 | 3,3 | – 124,4 | 0,0 | 117,9 | 27,3 | 1,0 | 4,6 | – 124,4 |
| cu arderea efluenților gazoși | 0,0 | 84,2 | 4,5 | 1,0 | 3,3 | – 124,4 | 0,0 | 117,9 | 6,3 | 1,0 | 4,6 | – 124,4 |
| Digestat în mediu închis | fără arderea efluenților gazoși | 0,0 | 3,2 | 19,5 | 0,9 | 3,3 | – 111,9 | 0,0 | 4,4 | 27,3 | 0,9 | 4,6 | – 111,9 |
| cu arderea efluenților gazoși | 0,0 | 3,2 | 4,5 | 0,9 | 3,3 | – 111,9 | 0,0 | 4,4 | 6,3 | 0,9 | 4,6 | – 111,9 |
| Plantă de porumb întreagă | Digestat în mediu deschis | fără arderea efluenților gazoși | 18,1 | 20,1 | 19,5 | 0,0 | 3,3 | — | 18,1 | 28,1 | 27,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| cu arderea efluenților gazoși | 18,1 | 20,1 | 4,5 | 0,0 | 3,3 | — | 18,1 | 28,1 | 6,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| Digestat în mediu închis | fără arderea efluenților gazoși | 17,6 | 4,3 | 19,5 | 0,0 | 3,3 | — | 17,6 | 6,0 | 27,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| cu arderea efluenților gazoși | 17,6 | 4,3 | 4,5 | 0,0 | 3,3 | — | 17,6 | 6,0 | 6,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| Deșeuri biologice | Digestat în mediu deschis | fără arderea efluenților gazoși | 0,0 | 30,6 | 19,5 | 0,6 | 3,3 | — | 0,0 | 42,8 | 27,3 | 0,6 | 4,6 | — |
| cu arderea efluenților gazoși | 0,0 | 30,6 | 4,5 | 0,6 | 3,3 | — | 0,0 | 42,8 | 6,3 | 0,6 | 4,6 | — |
| Digestat în mediu închis | fără arderea efluenților gazoși | 0,0 | 5,1 | 19,5 | 0,5 | 3,3 | — | 0,0 | 7,2 | 27,3 | 0,5 | 4,6 | — |
| cu arderea efluenților gazoși | 0,0 | 5,1 | 4,5 | 0,5 | 3,3 | — | 0,0 | 7,2 | 6,3 | 0,5 | 4,6 | — |

Sistemul de producție a biometanului

Opțiunea tehnologică

VALOARE TIPICĂ [g CO2eq/MJ]

VALOARE IMPLICITĂ [g CO2eq/MJ]

Cultivare

Prelucrare

Îmbunătățire

Transport

Comprimare la stațiile de alimentare

Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd

Cultivare

Prelucrare

Îmbunătățire

Transport

Comprimare la stațiile de alimentare

Credite legate de utilizarea gunoiului de grajd

Gunoi de grajd umed

Digestat în mediu deschis

fără arderea efluenților gazoși

0,0

84,2

19,5

1,0

3,3

– 124,4

0,0

117,9

27,3

1,0

4,6

– 124,4

cu arderea efluenților gazoși

0,0

84,2

4,5

1,0

3,3

– 124,4

0,0

117,9

6,3

1,0

4,6

– 124,4

Digestat în mediu închis

fără arderea efluenților gazoși

0,0

3,2

19,5

0,9

3,3

– 111,9

0,0

4,4

27,3

0,9

4,6

– 111,9

cu arderea efluenților gazoși

0,0

3,2

4,5

0,9

3,3

– 111,9

0,0

4,4

6,3

0,9

4,6

– 111,9

Plantă de porumb întreagă

Digestat în mediu deschis

fără arderea efluenților gazoși

18,1

20,1

19,5

0,0

3,3

—

18,1

28,1

27,3

0,0

4,6

—

cu arderea efluenților gazoși

18,1

20,1

4,5

0,0

3,3

—

18,1

28,1

6,3

0,0

4,6

—

Digestat în mediu închis

fără arderea efluenților gazoși

17,6

4,3

19,5

0,0

3,3

—

17,6

6,0

27,3

0,0

4,6

—

cu arderea efluenților gazoși

17,6

4,3

4,5

0,0

3,3

—

17,6

6,0

6,3

0,0

4,6

—

Deșeuri biologice

Digestat în mediu deschis

fără arderea efluenților gazoși

0,0

30,6

19,5

0,6

3,3

—

0,0

42,8

27,3

0,6

4,6

—

cu arderea efluenților gazoși

0,0

30,6

4,5

0,6

3,3

—

0,0

42,8

6,3

0,6

4,6

—

Digestat în mediu închis

fără arderea efluenților gazoși

0,0

5,1

19,5

0,5

3,3

—

0,0

7,2

27,3

0,5

4,6

—

cu arderea efluenților gazoși

0,0

5,1

4,5

0,5

3,3

—

0,0

7,2

6,3

0,5

4,6

—

D.   VALORI TIPICE ȘI IMPLICITE TOTALE PENTRU FILIERELE DE COMBUSTIBILI DIN BIOMASĂ

| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică (g CO2eq/MJ) | Emisii implicite de gaze cu efect de seră – valoare implicită (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Așchii de lemn din reziduuri forestiere | 1-500 km | 5 | 6 |
| 500-2 500 km | 7 | 9 |
| 2 500 -10 000 km | 12 | 15 |
| Peste 10 000 km | 22 | 27 |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt) | 2 500 -10 000 km | 16 | 18 |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat) | 1-500 km | 8 | 9 |
| 500-2 500 km | 10 | 11 |
| 2 500 -10 000 km | 15 | 18 |
| Peste 10 000 km | 25 | 30 |
| Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare) | 1-500 km | 6 | 7 |
| 500-2 500 km | 8 | 10 |
| 2 500 -10 000 km | 14 | 16 |
| Peste 10 000 km | 24 | 28 |
| Așchii de lemn din lemn comercializabil | 1-500 km | 5 | 6 |
| 500-2 500 km | 7 | 8 |
| 2 500 -10 000 km | 12 | 15 |
| Peste10 000 km | 22 | 27 |
| Așchii de lemn din reziduuri industriale | 1-500 km | 4 | 5 |
| 500-2 500 km | 6 | 7 |
| 2 500 -10 000 km | 11 | 13 |
| Peste 10 000 km | 21 | 25 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 1) | 1-500 km | 29 | 35 |
| 500-2 500 km | 29 | 35 |
| 2 500 -10 000 km | 30 | 36 |
| Peste 10 000 km | 34 | 41 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 2a) | 1-500 km | 16 | 19 |
| 500-2 500 km | 16 | 19 |
| 2 500 -10 000 km | 17 | 21 |
| Peste 10 000 km | 21 | 25 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 3a) | 1-500 km | 6 | 7 |
| 500-2 500 km | 6 | 7 |
| 2 500 -10 000 km | 7 | 8 |
| Peste 10 000 km | 11 | 13 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt – cazul 1) | 2 500 -10 000 km | 33 | 39 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt – cazul 2a) | 2 500 -10 000 km | 20 | 23 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt – cazul 3a) | 2 500 -10 000 km | 10 | 11 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – cu fertilizare – cazul 1) | 1-500 km | 31 | 37 |
| 500-10 000 km | 32 | 38 |
| Peste 10 000 km | 36 | 43 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – cu fertilizare – cazul 2a) | 1-500 km | 18 | 21 |
| 500-10 000 km | 20 | 23 |
| Peste 10 000 km | 23 | 27 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – cu fertilizare – cazul 3a) | 1-500 km | 8 | 9 |
| 500-10 000 km | 10 | 11 |
| Peste 10 000 km | 13 | 15 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare – cazul 1) | 1-500 km | 30 | 35 |
| 500-10 000 km | 31 | 37 |
| Peste 10 000 km | 35 | 41 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare – cazul 2a) | 1-500 km | 16 | 19 |
| 500-10 000 km | 18 | 21 |
| Peste 10 000 km | 21 | 25 |
| Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare – cazul 3a) | 1-500 km | 6 | 7 |
| 500-10 000 km | 8 | 9 |
| Peste 10 000 km | 11 | 13 |
| Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 1) | 1-500 km | 29 | 35 |
| 500-2 500 km | 29 | 34 |
| 2 500 -10 000 km | 30 | 36 |
| Peste 10 000 km | 34 | 41 |
| Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 2a) | 1-500 km | 16 | 18 |
| 500-2 500 km | 15 | 18 |
| 2 500 -10 000 km | 17 | 20 |
| Peste 10 000 km | 21 | 25 |
| Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 3a) | 1-500 km | 5 | 6 |
| 500-2 500 km | 5 | 6 |
| 2 500 - 0 000 km | 7 | 8 |
| Peste 10 000 km | 11 | 12 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 1) | 1-500 km | 17 | 21 |
| 500-2 500 km | 17 | 21 |
| 2 500 -10 000 km | 19 | 23 |
| Peste 10 000 km | 22 | 27 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 2a) | 1-500 km | 9 | 11 |
| 500-2 500 km | 9 | 11 |
| 2 500 -10 000 km | 10 | 13 |
| Peste 10 000 km | 14 | 17 |
| Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 3a) | 1-500 km | 3 | 4 |
| 500-2 500 km | 3 | 4 |
| 2 500 -10 000 km | 5 | 6 |
| Peste 10 000 km | 8 | 10 |

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică (g CO2eq/MJ)

Emisii implicite de gaze cu efect de seră – valoare implicită (g CO2eq/MJ)

Așchii de lemn din reziduuri forestiere

1-500 km

5

6

500-2 500 km

7

9

2 500 -10 000 km

12

15

Peste 10 000 km

22

27

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt)

2 500 -10 000 km

16

18

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fertilizat)

1-500 km

8

9

500-2 500 km

10

11

2 500 -10 000 km

15

18

Peste 10 000 km

25

30

Așchii de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare)

1-500 km

6

7

500-2 500 km

8

10

2 500 -10 000 km

14

16

Peste 10 000 km

24

28

Așchii de lemn din lemn comercializabil

1-500 km

5

6

500-2 500 km

7

8

2 500 -10 000 km

12

15

Peste10 000 km

22

27

Așchii de lemn din reziduuri industriale

1-500 km

4

5

500-2 500 km

6

7

2 500 -10 000 km

11

13

Peste 10 000 km

21

25

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 1)

1-500 km

29

35

500-2 500 km

29

35

2 500 -10 000 km

30

36

Peste 10 000 km

34

41

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 2a)

1-500 km

16

19

500-2 500 km

16

19

2 500 -10 000 km

17

21

Peste 10 000 km

21

25

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri forestiere (cazul 3a)

1-500 km

6

7

500-2 500 km

6

7

2 500 -10 000 km

7

8

Peste 10 000 km

11

13

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt – cazul 1)

2 500 -10 000 km

33

39

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt – cazul 2a)

2 500 -10 000 km

20

23

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (eucalipt – cazul 3a)

2 500 -10 000 km

10

11

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – cu fertilizare – cazul 1)

1-500 km

31

37

500-10 000 km

32

38

Peste 10 000 km

36

43

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – cu fertilizare – cazul 2a)

1-500 km

18

21

500-10 000 km

20

23

Peste 10 000 km

23

27

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – cu fertilizare – cazul 3a)

1-500 km

8

9

500-10 000 km

10

11

Peste 10 000 km

13

15

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare – cazul 1)

1-500 km

30

35

500-10 000 km

31

37

Peste 10 000 km

35

41

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare – cazul 2a)

1-500 km

16

19

500-10 000 km

18

21

Peste 10 000 km

21

25

Brichete sau pelete de lemn din specii forestiere cu ciclu de producție scurt (plop – fără fertilizare – cazul 3a)

1-500 km

6

7

500-10 000 km

8

9

Peste 10 000 km

11

13

Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 1)

1-500 km

29

35

500-2 500 km

29

34

2 500 -10 000 km

30

36

Peste 10 000 km

34

41

Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 2a)

1-500 km

16

18

500-2 500 km

15

18

2 500 -10 000 km

17

20

Peste 10 000 km

21

25

Brichete sau pelete de lemn din lemn comercializabil (cazul 3a)

1-500 km

5

6

500-2 500 km

5

6

2 500 - 0 000 km

7

8

Peste 10 000 km

11

12

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 1)

1-500 km

17

21

500-2 500 km

17

21

2 500 -10 000 km

19

23

Peste 10 000 km

22

27

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 2a)

1-500 km

9

11

500-2 500 km

9

11

2 500 -10 000 km

10

13

Peste 10 000 km

14

17

Brichete sau pelete de lemn din reziduuri din industria lemnului (cazul 3a)

1-500 km

3

4

500-2 500 km

3

4

2 500 -10 000 km

5

6

Peste 10 000 km

8

10

Cazul 1 se referă la procesele în care este utilizat un cazan cu gaz natural pentru a furniza căldură de proces morii de pelete. Energia electrică de proces este achiziționată din rețea.

Cazul 2a se referă la procesele în care este utilizat un cazan alimentat cu așchii de lemn pentru a furniza căldură de proces morii de pelete. Energia electrică de proces este achiziționată din rețea.

Cazul 3a se referă la procesele în care este utilizată o instalație de cogenerare alimentată cu așchii de lemn pentru a furniza căldură și energie electrică morii de pelete.

| Sistemul de producție a combustibililor din biomasă | Distanța de transport | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Reziduuri agricole cu o densitate <0,2 t/m3
   (17) | 1-500 km | 4 | 4 |
| 500-2 500 km | 8 | 9 |
| 2 500 -10 000 km | 15 | 18 |
| Peste 10 000 km | 29 | 35 |
| Reziduuri agricole cu o densitate > 0,2 t/m3
   (18) | 1-500 km | 4 | 4 |
| 500-2 500 km | 5 | 6 |
| 2 500 -10 000 km | 8 | 10 |
| Peste 10 000 km | 15 | 18 |
| Pelete din paie | 1-500 km | 8 | 10 |
| 500-10 000 km | 10 | 12 |
| Peste 10 000 km | 14 | 16 |
| Brichete rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr | 500-10 000 km | 5 | 6 |
| Peste 10 000 km | 9 | 10 |
| Făină de sâmburi de palmier | Peste 10 000 km | 54 | 61 |
| Făină de sâmburi de palmier (fără emisii de CH4 de la presa de ulei) | Peste 10 000 km | 37 | 40 |

Sistemul de producție a combustibililor din biomasă

Distanța de transport

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică (g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită (g CO2eq/MJ)

Reziduuri agricole cu o densitate <0,2 t/m3
   (17)

1-500 km

4

4

500-2 500 km

8

9

2 500 -10 000 km

15

18

Peste 10 000 km

29

35

Reziduuri agricole cu o densitate > 0,2 t/m3
   (18)

1-500 km

4

4

500-2 500 km

5

6

2 500 -10 000 km

8

10

Peste 10 000 km

15

18

Pelete din paie

1-500 km

8

10

500-10 000 km

10

12

Peste 10 000 km

14

16

Brichete rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr

500-10 000 km

5

6

Peste 10 000 km

9

10

Făină de sâmburi de palmier

Peste 10 000 km

54

61

Făină de sâmburi de palmier (fără emisii de CH4 de la presa de ulei)

Peste 10 000 km

37

40

Valori tipice și implicite – biogaz pentru energie electrică

| Sistemul de producție a biogazului | Opțiunea tehnologică | Valoare tipică | Valoare implicită |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisii de gaze cu efect de seră
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră
  (g CO2eq/MJ) |
| Biogaz pentru energie electrică din gunoi de grajd umed | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis (19) | – 28 | 3 |
| Digestat în mediu închis (20) | – 88 | – 84 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | – 23 | 10 |
| Digestat în mediu închis | – 84 | – 78 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | – 28 | 9 |
| Digestat în mediu închis | – 94 | – 89 |
| Biogaz pentru energie electrică din plantă de porumb întreagă | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 38 | 47 |
| Digestat în mediu închis | 24 | 28 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 43 | 54 |
| Digestat în mediu închis | 29 | 35 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 47 | 59 |
| Digestat în mediu închis | 32 | 38 |
| Biogaz pentru energie electrică din deșeuri biologice | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 31 | 44 |
| Digestat în mediu închis | 9 | 13 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 37 | 52 |
| Digestat în mediu închis | 15 | 21 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 41 | 57 |
| Digestat în mediu închis | 16 | 22 |

Sistemul de producție a biogazului

Opțiunea tehnologică

Valoare tipică

Valoare implicită

Emisii de gaze cu efect de seră

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră

(g CO2eq/MJ)

Biogaz pentru energie electrică din gunoi de grajd umed

Cazul 1

Digestat în mediu deschis (19)

– 28

3

Digestat în mediu închis (20)

– 88

– 84

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

– 23

10

Digestat în mediu închis

– 84

– 78

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

– 28

9

Digestat în mediu închis

– 94

– 89

Biogaz pentru energie electrică din plantă de porumb întreagă

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

38

47

Digestat în mediu închis

24

28

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

43

54

Digestat în mediu închis

29

35

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

47

59

Digestat în mediu închis

32

38

Biogaz pentru energie electrică din deșeuri biologice

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

31

44

Digestat în mediu închis

9

13

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

37

52

Digestat în mediu închis

15

21

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

41

57

Digestat în mediu închis

16

22

Valori tipice și implicite pentru biometan

| Sistemul de producție a biometanului | Opțiunea tehnologică | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Biometan din gunoi de grajd umed | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși (21) | – 20 | 22 |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși (22) | – 35 | 1 |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | – 88 | – 79 |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | – 103 | – 100 |
| Biometan din plantă de porumb întreagă | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 58 | 73 |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 43 | 52 |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 41 | 51 |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 26 | 30 |
| Biometan din deșeuri biologice | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 51 | 71 |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 36 | 50 |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 25 | 35 |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 10 | 14 |

Sistemul de producție a biometanului

Opțiunea tehnologică

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

Biometan din gunoi de grajd umed

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși (21)

– 20

22

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși (22)

– 35

1

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

– 88

– 79

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

– 103

– 100

Biometan din plantă de porumb întreagă

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

58

73

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

43

52

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

41

51

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

26

30

Biometan din deșeuri biologice

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

51

71

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

36

50

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

25

35

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

10

14

Valori tipice și implicite – biogaz pentru energie electrică – amestecuri de gunoi de grajd și porumb: emisii de gaze cu efect de seră cu ponderi atribuite pe baza masei proaspete

| Sistemul de producție a biogazului | Opțiuni tehnologice | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică
  (g CO2eq/MJ) | Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită
  (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gunoi de grajd – Porumb
  80 %-20 % | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 17 | 33 |
| Digestat în mediu închis | – 12 | – 9 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 22 | 40 |
| Digestat în mediu închis | – 7 | – 2 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 23 | 43 |
| Digestat în mediu închis | – 9 | – 4 |
| Gunoi de grajd – Porumb
  70 %-30 % | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 24 | 37 |
| Digestat în mediu închis | 0 | 3 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 29 | 45 |
| Digestat în mediu închis | 4 | 10 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 31 | 48 |
| Digestat în mediu închis | 4 | 10 |
| Gunoi de grajd – Porumb
  60 %-40 % | Cazul 1 | Digestat în mediu deschis | 28 | 40 |
| Digestat în mediu închis | 7 | 11 |
| Cazul 2 | Digestat în mediu deschis | 33 | 47 |
| Digestat în mediu închis | 12 | 18 |
| Cazul 3 | Digestat în mediu deschis | 36 | 52 |
| Digestat în mediu închis | 12 | 18 |

Sistemul de producție a biogazului

Opțiuni tehnologice

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare tipică

(g CO2eq/MJ)

Emisii de gaze cu efect de seră – valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

Gunoi de grajd – Porumb

80 %-20 %

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

17

33

Digestat în mediu închis

– 12

– 9

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

22

40

Digestat în mediu închis

– 7

– 2

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

23

43

Digestat în mediu închis

– 9

– 4

Gunoi de grajd – Porumb

70 %-30 %

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

24

37

Digestat în mediu închis

0

3

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

29

45

Digestat în mediu închis

4

10

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

31

48

Digestat în mediu închis

4

10

Gunoi de grajd – Porumb

60 %-40 %

Cazul 1

Digestat în mediu deschis

28

40

Digestat în mediu închis

7

11

Cazul 2

Digestat în mediu deschis

33

47

Digestat în mediu închis

12

18

Cazul 3

Digestat în mediu deschis

36

52

Digestat în mediu închis

12

18

Observații

Cazul 1 se referă la filiere în care energia electrică și căldura necesare în acest proces sunt furnizate chiar de către motorul instalației de cogenerare.

Cazul 2 se referă la filiere în care energia electrică necesară în acest proces este preluată din rețea și căldura de proces este furnizată chiar de către motorul instalației de cogenerare. În unele state membre, operatorii nu au dreptul să solicite subvenții pentru producția brută și cazul 1 reprezintă configurația cea mai probabilă.

Cazul 3 se referă la filiere în care energia electrică necesară în acest proces este preluată din rețea și căldura de proces este furnizată de un cazan cu biogaz. Această procedură se aplică pentru anumite instalații de cogenerare în care motorul nu se află la fața locului și biogazul este vândut (dar nu transformat în biometan).

Valori tipice și implicite – biometan – amestecuri de gunoi de grajd și porumb: emisii de gaze cu efect de seră cu ponderi atribuite pe baza masei proaspete

| Sistemul de producție a biometanului | Opțiuni tehnologice | Valoare tipică | Valoare implicită |
| --- | --- | --- | --- |
| (g CO2eq/MJ) | (g CO2eq/MJ) |
| Gunoi de grajd – Porumb
  80 %-20 % | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 32 | 57 |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 17 | 36 |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | – 1 | 9 |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | – 16 | – 12 |
| Gunoi de grajd – Porumb
  70 %-30 % | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 41 | 62 |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 26 | 41 |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 13 | 22 |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | – 2 | 1 |
| Gunoi de grajd – Porumb
  60 %-40 % | Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși | 46 | 66 |
| Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși | 31 | 45 |
| Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși | 22 | 31 |
| Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși | 7 | 10 |

Sistemul de producție a biometanului

Opțiuni tehnologice

Valoare tipică

Valoare implicită

(g CO2eq/MJ)

(g CO2eq/MJ)

Gunoi de grajd – Porumb

80 %-20 %

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

32

57

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

17

36

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

– 1

9

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

– 16

– 12

Gunoi de grajd – Porumb

70 %-30 %

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

41

62

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

26

41

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

13

22

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

– 2

1

Gunoi de grajd – Porumb

60 %-40 %

Digestat în mediu deschis, fără ardere a efluenților gazoși

46

66

Digestat în mediu deschis, cu ardere a efluenților gazoși

31

45

Digestat în mediu închis, fără ardere a efluenților gazoși

22

31

Digestat în mediu închis, cu ardere a efluenților gazoși

7

10

În cazul biometanului care este utilizat ca biometan comprimat drept combustibil pentru transport, trebuie adăugată o valoare de 3,3 g CO2eq/MJ biometan la valorile tipice și o valoare de 4,6 g CO2eq/MJ biometan la valorile implicite.

---

Cazul 1 se referă la procesele în care este utilizat un cazan cu gaz natural pentru a furniza căldură de proces morii de pelete. Energia electrică a morii de pelete este furnizată de la rețea;

Cazul 2a se referă la procesele în care este utilizat un cazan cu așchii de lemn, alimentat cu așchii uscate în prealabil, pentru a furniza căldura de proces. Energia electrică a morii de pelete este furnizată de la rețea;

Cazul 3a se referă la procesele în care este utilizată o instalație de cogenerare, alimentată cu așchii uscate în prealabil, pentru a furniza energie electrică și căldură morii de pelete.

(*2)  Acest grup de materiale include reziduurile agricole cu o densitate în vrac scăzută și materiale precum baloturi de paie, pleavă de ovăz, coji de orez și baloturi de resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr (listă neexhaustivă).

(*3)  Grupul de reziduuri agricole cu densitate în vrac mai mare include materiale precum știuleți de porumb, coji de nuci, coji de semințe de soia, coji de sâmburi de palmier (listă neexhaustivă).

Cazul 1 se referă la filiere în care energia electrică și căldura necesare în acest proces sunt furnizate chiar de către motorul instalației de cogenerare.

Cazul 2 se referă la filiere în care energia electrică necesară în acest proces este preluată din rețea și căldura de proces este furnizată chiar de către motorul instalației de cogenerare. În unele state membre, operatorii nu au dreptul să solicite subvenții pentru producția brută și cazul 1 reprezintă configurația cea mai probabilă.

Cazul 3 se referă la filiere în care energia electrică necesară în acest proces este preluată din rețea și căldura de proces este furnizată de un cazan cu biogaz. Această procedură se aplică pentru anumite instalații de cogenerare în care motorul nu se află la fața locului și biogazul este vândut (dar nu transformat în biometan).

(1)  Valorile pentru producția de biogaz din gunoi de grajd includ emisii negative pentru emisiile reduse ca urmare a gestionării gunoiului de grajd. Valoarea esca luată în considerare este egală cu – 45 g CO2eq/MJ gunoi de grajd, folosit în digestia anaerobă.

(2)  Depozitarea în mediu deschis a digestatului duce la emisii suplimentare de
  CH4

  și N2O. Amploarea acestor emisii variază în funcție de condițiile ambientale, de tipurile de substraturi și de eficiența digestiei.

(3)  Depozitarea în mediu închis înseamnă că digestatul care rezultă din procesul de digestie este stocat într-un rezervor etanș la gaz și că biogazul suplimentar eliberat în timpul depozitării se poate recupera pentru producția de energie electrică suplimentară sau biometan. Emisiile de gaze cu efect de seră nu sunt incluse în respectivul proces.

(4)  Planta de porumb întreagă înseamnă porumb recoltat ca furaj și însilozat pentru păstrare.

(*5)  Reducerile de emisii de gaze cu efect de seră legate de biometan de referă doar la biometan comprimat în raport cu omologul combustibil fosil pentru transport de 94 g CO2eq/MJ.

(*6)  Reducerile de emisii de gaze cu efect de seră legate de biometan se referă doar la biometan comprimat în raport cu omologul combustibil fosil pentru transport de 94 g CO2eq/MJ.

(5)  Această categorie include următoarele categorii de tehnologii pentru transformarea biogazului în biometan: Adsorbție cu inversiune de presiune (Pressure Swing Adsorption) (PSA), curățare cu apă sub presiune (Pressure Water Scrubbing) (PWS), membrane, curățare criogenică și curățare fizică organică (Organic Physical Scrubbing) (OPS). Aceasta include emisii de 0,03 MJ CH4/MJ biometan pentru emisiile de metan în efluenții gazoși.

(6)  Această categorie include următoarele categorii de tehnologii pentru transformarea biogazului în biometan: Curățare cu apă sub presiune (Pressure Water Scrubbing) (PWS) atunci când apa este reciclată, adsorbție cu inversiune de presiune (Pressure Swing Adsorption) (PSA), curățare chimică (Chemical Scrubbing), curățare fizică organică (Organic Physical Scrubbing) (OPS), membrane și îmbunătățire criogenică. Nu sunt luate în considerare emisiile de metan pentru această categorie (metanul din efluenții gazoși este ars, dacă este cazul).

(7)  Căldura sau căldura reziduală este utilizată pentru producerea de răcire (aer răcit sau apă răcită) prin intermediul unor răcitoare cu absorbție. Prin urmare, este necesar să se calculeze numai emisiile asociate cu energia termică produsă, per MJ de energie termică, indiferent dacă utilizarea finală a energiei termice este încălzirea sau răcirea prin intermediul unor răcitoare cu absorbție.

(8)  Formula pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din extracția sau cultivarea de materii prime eec descrie cazurile în care materiile prime sunt transformate în biocombustibili într-o singură etapă. Pentru lanțuri de aprovizionare mai complexe, sunt necesare ajustări pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din extracția sau cultivarea de materii prime eec pentru produse intermediare.

(9)  Măsurarea carbonului din sol poate constitui o astfel de dovadă, de exemplu printr-o primă măsurătoare premergătoare cultivării și prin măsurători ulterioare la intervale regulate de câțiva ani. În acest caz, înainte ca cea de-a doua măsurătoare să fie disponibilă, creșterea carbonului din sol ar urma să fie estimată pe baza unor experimente sau a unor modele ale solului reprezentative. După cea de-a doua măsurătoare, măsurătorile ar urma să constituie baza pentru determinarea existenței unei creșteri a cantității carbonului din sol și a amplorii acestei creșteri.

(10)  Coeficientul obținut prin împărțirea masei moleculare a CO2 (44,010 g/mol) la masa moleculară a carbonului (12,011 g/mol) este de 3,664.

(11)  
  „Terenuri cultivate” astfel cum sunt definite de IPCC.

(12)  Culturile perene înseamnă culturi multianuale a căror tulpină nu este, în general, recoltată anual, cum este cazul crângurilor cu rotație rapidă și al palmierilor de ulei.

(13)  Decizia 2010/335/UE a Comisiei din 10 iunie 2010 privind orientările pentru calcularea stocurilor de carbon din sol în sensul anexei V la Directiva 2009/28/CE (JO L 151, 17.6.2010, p. 19).

(14)  Valorile pentru producția de biogaz din gunoi de grajd includ emisii negative pentru emisiile reduse ca urmare a gestionării gunoiului de grajd. Valoarea esca luată în considerare este egală cu – 45 g CO2eq/MJ gunoi de grajd, folosit în digestia anaerobă.

(15)  Planta de porumb întreagă înseamnă porumb recoltat ca furaj și însilozat pentru păstrare.

(16)  Conform metodologiei prevăzute în raportul Comisiei din 25 februarie 2010 privind cerințele de durabilitate pentru utilizarea surselor de biomasă solidă și gazoasă pentru producerea energiei electrice, încălzire și răcire, transportul de materii prime agricole către unitatea de transformare este inclus în valoarea din rubrica „cultivare”. Valoarea pentru transportul de porumb însilozat reprezintă 0,4 g CO2eq/MJ biogaz.

(17)  Acest grup de materiale include reziduurile agricole cu o densitate în vrac scăzută și materiale precum baloturi de paie, pleavă de ovăz, coji de orez și baloturi de resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr (listă neexhaustivă).

(18)  Grupul de reziduuri agricole cu densitate în vrac mai mare include materiale precum știuleți de porumb, coji de nuci, coji de semințe de soia, coji de sâmburi de palmier (listă neexhaustivă).

(19)  Depozitarea deschisă a digestatului presupune emisii suplimentare de metan, care variază în funcție de condițiile meteorologice, substratul și eficiența digestiei. În aceste calcule, valorile se consideră a fi egale cu 0,05 MJ CH4/MJ biogaz pentru gunoiul de grajd, 0,035 MJ CH4/MJ biogaz pentru porumb și 0,01 MJ CH4/MJ biogaz pentru deșeurile biologice.

(20)  Depozitarea în mediu închis înseamnă că digestatul care rezultă din procesul de digestie este stocat într-un rezervor etanș la gaz și că biogazul suplimentar eliberat în timpul depozitării este considerat a fi recuperat pentru producția de energie electrică suplimentară sau biometan.

(21)  Această categorie include următoarele categorii de tehnologii pentru transformarea biogazului în biometan: Adsorbție cu inversiune de presiune (Pressure Swing Adsorption) (PSA), curățare cu apă sub presiune (Pressure Water Scrubbing) (PWS), membrane, curățare criogenică și curățare fizică organică (Organic Physical Scrubbing) (OPS). Aceasta include emisii de 0,03 MJ CH4/MJ biometan pentru emisiile de metan în efluenții gazoși.

(22)  Această categorie include următoarele categorii de tehnologii pentru transformarea biogazului în biometan: Curățare cu apă sub presiune (Pressure Water Scrubbing) (PWS) atunci când apa este reciclată, adsorbție cu inversiune de presiune (Pressure Swing Adsorption) (PSA), curățare chimică (Chemical Scrubbing), curățare fizică organică (Organic Physical Scrubbing) (OPS), membrane și îmbunătățire criogenică. Nu sunt luate în considerare emisiile de metan pentru această categorie (metanul din efluenții gazoși este ars, dacă este cazul).

---

ANEXA VII

CONTABILIZAREA ENERGIEI DIN POMPELE DE CĂLDURĂ

Cantitatea de energie aerotermală, geotermală sau hidrotermală capturată de pompele de căldură care trebuie considerată drept energie din surse regenerabile în sensul prezentei directive, ERES, se calculează în conformitate cu următoarea formulă:

ERES = Qutilizabil * (1 – 1/SPF)

unde

| — | Qutilizabil | = | totalul estimat al căldurii utilizabile generate de pompele de căldură care îndeplinesc criteriile menționate la articolul 7 alineatul (4), pus în aplicare după cum urmează: doar pompele de căldură pentru care SPF > 1,15 * 1/η sunt luate în considerare, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | SPF | = | media estimată a factorului de performanță sezonieră pentru aceste pompe de căldură, |
| — | η | = | proporția între producția totală brută de energie electrică și consumul de energie primară pentru producerea de energie electrică și se calculează ca medie la nivelul UE pe baza datelor Eurostat. |

—

Qutilizabil

=

totalul estimat al căldurii utilizabile generate de pompele de căldură care îndeplinesc criteriile menționate la articolul 7 alineatul (4), pus în aplicare după cum urmează: doar pompele de căldură pentru care SPF > 1,15 * 1/η sunt luate în considerare,

—

SPF

=

media estimată a factorului de performanță sezonieră pentru aceste pompe de căldură,

—

η

=

proporția între producția totală brută de energie electrică și consumul de energie primară pentru producerea de energie electrică și se calculează ca medie la nivelul UE pe baza datelor Eurostat.

---

ANEXA VIII

PARTEA A.   EMISII ESTIMATE PROVIZORII ÎN LEGĂTURĂ CU SCHIMBAREA INDIRECTĂ A DESTINAȚIEI TERENURILOR, GENERATE DE MATERIILE PRIME PENTRU BIOCOMBUSTIBILI, BIOLICHIDE ȘI COMBUSTIBILI DIN BIOMASĂ (g CO2eq/MJ) (1)

| Grup de materii prime | Media (2) | Intervalul dintre percentile derivat din analiza sensibilității (3) |
| --- | --- | --- |
| Culturi de cereale și alte culturi bogate în amidon | 12 | 8-16 |
| Culturi de plante zaharoase | 13 | 4-17 |
| Culturi de plante oleaginoase | 55 | 33-66 |

Grup de materii prime

Media (2)

Intervalul dintre percentile derivat din analiza sensibilității (3)

Culturi de cereale și alte culturi bogate în amidon

12

8-16

Culturi de plante zaharoase

13

4-17

Culturi de plante oleaginoase

55

33-66

PARTEA B.   BIOCOMBUSTIBILI, BIOLICHIDE ȘI COMBUSTIBILI DIN BIOMASĂ PENTRU CARE EMISIILE ESTIMATE ÎN LEGĂTURĂ CU SCHIMBAREA INDIRECTĂ A DESTINAȚIEI TERENURILOR SUNT CONSIDERATE A FI EGALE CU ZERO

Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produse din următoarele categorii de materii prime vor fi considerate ca având emisii estimate în legătură cu schimbarea indirectă a destinației terenurilor egale cu zero:

| 1. | materii prime care nu sunt enumerate în partea A din prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.

materii prime care nu sunt enumerate în partea A din prezenta anexă.

| 2. | materii prime a căror producție a condus la schimbarea directă a destinației terenurilor, și anume o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene (4). În acest caz, o valoare a emisiilor în legătură cu schimbarea directă a destinației terenurilor (el) ar fi trebuit calculată în conformitate cu anexa V partea C punctul 7. |
| --- | --- |

2.

materii prime a căror producție a condus la schimbarea directă a destinației terenurilor, și anume o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene (4). În acest caz, o valoare a emisiilor în legătură cu schimbarea directă a destinației terenurilor (el) ar fi trebuit calculată în conformitate cu anexa V partea C punctul 7.

---

(1)  Valorile medii prevăzute aici reprezintă o medie ponderată a valorilor materiilor prime modelate individual. Cuantumul valorilor din anexă depinde de gama de ipoteze (precum tratarea coproduselor, evoluțiile producției, stocurile de carbon și dislocarea altor produse) folosite în cadrul modelelor economice dezvoltate pentru estimarea lor. Prin urmare, deși nu este posibil să se caracterizeze pe deplin intervalul de incertitudine asociat cu astfel de estimări, a fost efectuată o analiză a sensibilității cu privire la aceste rezultate pe baza variației aleatorii a parametrilor-cheie, așa-numita „analiză Monte Carlo”.

(2)  Valorile medii prevăzute aici reprezintă o medie ponderată a valorilor materiilor prime modelate individual.

(3)  Intervalul prevăzut aici reflectă 90 % dintre rezultate, utilizând valorile celei de a cincea și a nouăzeci și cincea percentile care rezultă din analiză. Cea de a cincea percentilă sugerează o valoare sub care au fost identificate 5 % dintre observații (și anume 5 % din datele totale utilizate au arătat rezultate sub 8, 4 și 33 g CO2eq/MJ). Cea de a nouăzeci și cincea percentilă sugerează o valoare sub care au fost identificate 95 % dintre observații (și anume 5 % din datele totale utilizate au arătat rezultate peste 16, 17 și 66 g CO2eq/MJ).

(4)  Culturile perene înseamnă culturi multianuale a căror tulpină nu este, în general, recoltată anual, cum este cazul crângurilor cu rotație rapidă și al palmierilor de ulei.

---

ANEXA IX

Partea A. Materii prime pentru producția de biogaz pentru transporturi și de biocombustibili avansați, a căror contribuție la realizarea ponderilor minime menționate la articolul 25 alineatul (1) primul și al patrulea paragraf poate fi considerată a fi egală cu dublul conținutului lor energetic:

| (a) | alge, dacă sunt cultivate pe pământ în heleșteie sau fotobioreactoare; |
| --- | --- |

(a)

alge, dacă sunt cultivate pe pământ în heleșteie sau fotobioreactoare;

| (b) | fracțiunea de biomasă din deșeurile municipale mixte, însă nu din deșeurile menajere triate vizate de obiectivele în materie de reciclare prevăzute la articolul 11 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(b)

fracțiunea de biomasă din deșeurile municipale mixte, însă nu din deșeurile menajere triate vizate de obiectivele în materie de reciclare prevăzute la articolul 11 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/98/CE;

| (c) | biodeșeuri, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 4 din Directiva 2008/98/CE, provenite din gospodării private care fac obiectul colectării separate, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 11 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(c)

biodeșeuri, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 4 din Directiva 2008/98/CE, provenite din gospodării private care fac obiectul colectării separate, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 11 din directiva respectivă;

| (d) | fracțiunea de biomasă din deșeurile industriale care nu poate fi folosită în lanțul alimentar sau furajer, inclusiv materiale provenite din industria cu amănuntul și cu ridicata și din industria agroalimentară, precum și din industria pescuitului și acvaculturii și excluzând materiile prime enumerate în partea B din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(d)

fracțiunea de biomasă din deșeurile industriale care nu poate fi folosită în lanțul alimentar sau furajer, inclusiv materiale provenite din industria cu amănuntul și cu ridicata și din industria agroalimentară, precum și din industria pescuitului și acvaculturii și excluzând materiile prime enumerate în partea B din prezenta anexă;

| (e) | paie; |
| --- | --- |

(e)

paie;

| (f) | gunoi de grajd și nămol de epurare; |
| --- | --- |

(f)

gunoi de grajd și nămol de epurare;

| (g) | efluenți proveniți de la presele de ulei de palmier și ciorchini de fructe de palmier goale; |
| --- | --- |

(g)

efluenți proveniți de la presele de ulei de palmier și ciorchini de fructe de palmier goale;

| (h) | smoală de ulei de tal; |
| --- | --- |

(h)

smoală de ulei de tal;

| (i) | glicerină brută; |
| --- | --- |

(i)

glicerină brută;

| (j) | deșeuri rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr (bagasă); |
| --- | --- |

(j)

deșeuri rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr (bagasă);

| (k) | tescovină de struguri și drojdie de vin; |
| --- | --- |

(k)

tescovină de struguri și drojdie de vin;

| (l) | coji de nucă; |
| --- | --- |

(l)

coji de nucă;

| (m) | pleavă; |
| --- | --- |

(m)

pleavă;

| (n) | știuleți curățați de boabe de porumb; |
| --- | --- |

(n)

știuleți curățați de boabe de porumb;

| (o) | fracțiunea de biomasă din deșeurile și reziduurile din silvicultură și din industriile forestiere, și anume scoarța, ramurile, reziduurile anterioare comercializării, frunzele, acele, coroanele arborilor, rumegușul, așchiile, leșia neagră, leșia cu sulfit, fibra de nămol, lignina și uleiul de tal; |
| --- | --- |

(o)

fracțiunea de biomasă din deșeurile și reziduurile din silvicultură și din industriile forestiere, și anume scoarța, ramurile, reziduurile anterioare comercializării, frunzele, acele, coroanele arborilor, rumegușul, așchiile, leșia neagră, leșia cu sulfit, fibra de nămol, lignina și uleiul de tal;

| (p) | alte materiale celulozice de origine nealimentară; |
| --- | --- |

(p)

alte materiale celulozice de origine nealimentară;

| (q) | alte materiale ligno-celulozice, cu excepția buștenilor de gater și a buștenilor de furnir. |
| --- | --- |

(q)

alte materiale ligno-celulozice, cu excepția buștenilor de gater și a buștenilor de furnir.

Partea B. Materii prime pentru producția de biocombustibili și de biogaz pentru transporturi a căror contribuție la realizarea ponderii minime stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf este limitată și poate fi considerată a fi egală cu dublul conținutului lor energetic:

| (a) | ulei de gătit uzat; |
| --- | --- |

(a)

ulei de gătit uzat;

| (b) | grăsimi animale clasificate în categoriile 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

(b)

grăsimi animale clasificate în categoriile 1 și 2 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.

---

ANEXA X

PARTEA A

Directiva abrogată și lista modificărilor succesive ale acesteia (menționate la articolul 37)

| Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 140, 5.6.2009, p. 16) | |
| --- | --- |
| Directiva 2013/18/UE a Consiliului
  (JO L 158, 10.6.2013, p. 230) | |
| Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 239, 15.9.2015, p. 1) | Doar articolul 2 |

Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 140, 5.6.2009, p. 16)

Directiva 2013/18/UE a Consiliului

(JO L 158, 10.6.2013, p. 230)

Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 239, 15.9.2015, p. 1)

Doar articolul 2

PARTEA B

Termene de transpunere în dreptul intern

(menționate la articolul 36)

| Directiva | Termen de transpunere |
| --- | --- |
| 2009/28/CE | 25 iunie 2009 |
| 2013/18/UE | 1 iulie 2013 |
| (UE) 2015/1513 | 10 septembrie 2017 |

Directiva

Termen de transpunere

2009/28/CE

25 iunie 2009

2013/18/UE

1 iulie 2013

(UE) 2015/1513

10 septembrie 2017

---

ANEXA XI

Tabel de corespondență

| Directiva 2009/28/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 primul paragraf | Articolul 2 primul paragraf |
| Articolul 2 al doilea paragraf teza introductivă | Articolul 2 al doilea paragraf teza introductivă |
| Articolul 2 al doilea paragraf litera (a) | Articolul 2 al doilea paragraf punctul 1 |
| Articolul 2 al doilea paragraf litera (b) | — |
| — | Articolul 2 al doilea paragraf punctul 2 |
| Articolul 2 al doilea paragraf litera (c) | Articolul 2 al doilea paragraf punctul 3 |
| Articolul 2 al doilea paragraf litera (c) | — |
| Articolul 2 al doilea paragraf literele (e), (f), (g), (h), (i), (j), (k), (l), (m), (n), (o), (p), (q), (r), (s), (t), (u), (v) și (w) | Articolul 2 al doilea paragraf punctele 24, 4, 19, 32, 33, 12, 5, 6, 45, 46, 47, 23, 39, 41, 42, 43, 36, 44 și 37 |
| — | Articolul 2 al doilea paragraf punctele 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 34, 35, 38 și 40 |
| Articolul 3 | — |
| — | Articolul 3 |
| Articolul 4 | — |
| — | Articolul 4 |
| — | Articolul 5 |
| — | Articolul 6 |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolul 7 alineatul (1) |
| Articolul 5 alineatul (2) | — |
| Articolul 5 alineatul (3) | Articolul 7 alineatul (2) |
| Articolul 5 alineatul (4) primul, al doilea, al treilea și al patrulea paragraf | Articolul 7 alineatul (3) primul, al doilea, al treilea și al patrulea paragraf |
| — | Articolul 7 alineatul (3) al cincilea și al șaselea paragraf |
| — | Articolul 7 alineatul (4) |
| Articolul 5 alineatul (5) | Articolul 27 alineatul (1) primul paragraf litera (c) |
| Articolul 5 alineatele (6) și (7) | Articolul 7 alineatele (5) și (6) |
| Articolul 6 alineatul (1) | Articolul 8 alineatul (1) |
| — | Articolul 8 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 6 alineatele (2) și (3) | Articolul 8 alineatele (4) și (5) |
| Articolul 7 alineatele (1), (2), (3), (4) și (5) | Articolul 9 alineatele (1), (2), (3), (4) și (5) |
| — | Articolul 9 alineatul (6) |
| Articolul 8 | Articolul 10 |
| Articolul 9 alineatul (1) | Articolul 11 alineatul (1) |
| Articolul 9 alineatul (2) primul paragraf literele (a), (b) și (c) | Articolul 11 alineatul (2) primul paragraf literele (a), (b) și (c) |
| — | Articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (d) |
| Articolul 10 | Articolul 12 |
| Articolul 11 alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 13 alineatele (1), (2) și (3) |
| — | Articolul 13 alineatul (4) |
| Articolul 12 | Articolul 14 |
| Articolul 13 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf | Articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a) și (b) | — |
| Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf literele (c), (d), (e) și (f) | Articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a), (b), (c) și (d) |
| Articolul 13 alineatele (2), (3), (4) și (5) | Articolul 15 alineatele (2), (3), (4) și (5) |
| Articolul 13 alineatul (6) primul paragraf | Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf |
| Articolul 13 alineatul (6) al doilea, al treilea, al patrulea și al cincilea paragraf | — |
| — | Articolul 15 alineatele (7) și (8) |
| — | Articolul 16 |
| — | Articolul 17 |
| Articolul 14 | Articolul 18 |
| Articolul 15 alineatul (1) | Articolul 19 alineatul (1) |
| Articolul 15 alineatul (2) primul, al doilea și al treilea paragraf | Articolul 19 alineatul (2) primul, al doilea și al treilea paragraf |
| — | Articolul 19 alineatul (2) al patrulea și al cincilea paragraf |
| Articolul 15 alineatul (2) al patrulea paragraf | Articolul 19 alineatul (2) al șaselea paragraf |
| Articolul 15 alineatul (3) | — |
| — | Articolul 19 alineatele (3) și (4) |
| Articolul 15 alineatele (4) și (5) | Articolul 19 alineatele (5) și (6) |
| Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf litera (a) | Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (a) |
| Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf litera (b) punctul (i) | Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (b) punctul (i) |
| — | Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (b) punctul (ii) |
| Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf litera (b) punctul (ii) | Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (b) punctul (iii) |
| Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf literele (c), (d), (e) și (f) | Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf literele (c), (d), (e) și (f) |
| — | Articolul 19 alineatul (7) al doilea paragraf |
| Articolul 15 alineatul (7) | Articolul 19 alineatul (8) |
| Articolul 15 alineatul (8) | — |
| Articolul 15 alineatele (9) și (10) | Articolul 19 alineatele (9) și (10) |
| — | Articolul 19 alineatul (11) |
| Articolul 15 alineatul (11) | Articolul 19 alineatul (12) |
| Articolul 15 alineatul (12) | — |
| — | Articolul 19 alineatul (13) |
| Articolul 16 alineatele (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7) și (8) | — |
| Articolul 16 alineatele (9), (10) și (11) | Articolul 20 alineatele (1), (2) și (3) |
| — | Articolul 21 |
| — | Articolul 22 |
| — | Articolul 23 |
| — | Articolul 24 |
| — | Articolul 25 |
| — | Articolul 26 |
| — | Articolul 27 |
| — | Articolul 28 |
| Articolul 17 alineatul (1) primul și al doilea paragraf | Articolul 29 alineatul (1) primul și al doilea paragraf |
| — | Articolul 29 alineatul (1) al treilea, al patrulea și al cincilea paragraf |
| — | Articolul 29 alineatul (2) |
| Articolul 17 alineatul (2) primul și al doilea paragraf | — |
| Articolul 17 alineatul (2) al treilea paragraf | Articolul 29 alineatul (10) al treilea paragraf |
| Articolul 17 alineatul (3) primul paragraf litera (a) | Articolul 29 alineatul (3) primul paragraf litera (a) |
| — | Articolul 29 alineatul (3) primul paragraf litera (b) |
| Articolul 17 alineatul (3) primul paragraf literele (b) și (c) | Articolul 29 alineatul (3) primul paragraf literele (c) și (d) |
| — | Articolul 29 alineatul (3) al doilea paragraf |
| Articolul 17 alineatul (4) | Articolul 29 alineatul (4) |
| Articolul 17 alineatul (5) | Articolul 29 alineatul (5) |
| Articolul 17 alineatele (6) și (7) | — |
| — | Articolul 29 alineatele (6), (7), (8), (9), (10) și (11) |
| Articolul 17 alineatul (8) | Articolul 29 alineatul (12) |
| Articolul 17 alineatul (9) | — |
| — | Articolul 29 alineatele (13) și (14) |
| Articolul 18 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 30 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 18 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) | Articolul 30 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (c) și (d) |
| — | Articolul 30 alineatul (1) primul paragraf litera (b) |
| — | Articolul 30 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (2) | — |
| — | Articolul 30 alineatul (2) |
| Articolul 18 alineatul (3) primul paragraf | Articolul 30 alineatul (3) primul paragraf |
| Articolul 18 alineatul (3) al doilea și al treilea paragraf | — |
| Articolul 18 alineatul (3) al patrulea și al cincilea paragraf | Articolul 30 alineatul (3) al doilea și al treilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (4) primul paragraf | — |
| Articolul 18 alineatul (4) al doilea și al treilea paragraf | Articolul 30 alineatul (4) primul și al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (4) al patrulea paragraf | — |
| Articolul 18 alineatul (5) primul și al doilea paragraf | Articolul 30 alineatul (7) primul și al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (5) al treilea paragraf | Articolul 30 alineatul (8) primul și al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (5) al patrulea paragraf | Articolul 30 alineatul (5) al treilea paragraf |
| — | Articolul 30 alineatul (6) primul paragraf |
| Articolul 18 alineatul (5) al cincilea paragraf | Articolul 30 alineatul (6) al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (6) primul și al doilea paragraf | Articolul 30 alineatul (5) primul și al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (6) al treilea paragraf | — |
| Articolul 18 alineatul (6) al patrulea paragraf | Articolul 30 alineatul (6) al treilea paragraf |
| — | Articolul 30 alineatul (6) al patrulea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (6) al cincilea paragraf | Articolul 30 alineatul (6) al cincilea paragraf |
| Articolul 18 alineatul (7) | Articolul 30 alineatul (9) primul paragraf |
| — | Articolul 30 alineatul (9) al doilea paragraf |
| Articolul 18 alineatele (8) și (9) | — |
| — | Articolul 30 alineatul (10) |
| Articolul 19 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 31 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 19 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) | Articolul 31 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) |
| — | Articolul 31 alineatul (1) primul paragraf litera (d) |
| Articolul 19 alineatele (2), (3) și (4) | Articolul 31 alineatele (2), (3) și (4) |
| Articolul 19 alineatul (5) | — |
| Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf | Articolul 31 alineatul (5) primul paragraf |
| Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf prima, a doua, a treia și a patra liniuță | — |
| Articolul 19 alineatul (7) al doilea si al treilea paragraf | Articolul 31 alineatul (5) al doilea și al treilea paragraf |
| Articolul 19 alineatul (8) | Articolul 31 alineatul (6) |
| Articolul 20 | Articolul 32 |
| Articolul 22 | — |
| Articolul 23 alineatele (1) și (2) | Articolul 33 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 23 alineatele (3), (4), (5), (6), (7) și (8) | — |
| Articolul 23 alineatul (9) | Articolul 33 alineatul (3) |
| Articolul 23 alineatul (10) | Articolul 33 alineatul (4) |
| Articolul 24 | — |
| Articolul 25 alineatul (1) | Articolul 34 alineatul (1) |
| Articolul 25 alineatul (2) | Articolul 34 alineatul (2) |
| Articolul 25 alineatul (3) | Articolul 34 alineatul (3) |
| Articolul 25a alineatul (1) | Articolul 35 alineatul (1) |
| Articolul 25a alineatul (2) | Articolul 35 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 25a alineatul (3) | Articolul 35 alineatul (4) |
| — | Articolul 35 alineatul (5) |
| Articolul 25a alineatele (4) și (5) | Articolul 35 alineatele (6) și (7) |
| Articolul 26 | — |
| Articolul 27 | Articolul 36 |
| — | Articolul 37 |
| Articolul 28 | Articolul 38 |
| Articolul 29 | Articolul 39 |
| Anexa I | Anexa I |
| Anexa II | Anexa II |
| Anexa III | Anexa III |
| Anexa IV | Anexa IV |
| Anexa V | Anexa V |
| Anexa VI | — |
| — | Anexa VI |
| Anexa VII | Anexa VII |
| Anexa VIII | Anexa VIII |
| Anexa IX | Anexa IX |
| — | Anexa X |
| — | Anexa XI |

Directiva 2009/28/CE

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2 primul paragraf

Articolul 2 primul paragraf

Articolul 2 al doilea paragraf teza introductivă

Articolul 2 al doilea paragraf teza introductivă

Articolul 2 al doilea paragraf litera (a)

Articolul 2 al doilea paragraf punctul 1

Articolul 2 al doilea paragraf litera (b)

—

—

Articolul 2 al doilea paragraf punctul 2

Articolul 2 al doilea paragraf litera (c)

Articolul 2 al doilea paragraf punctul 3

Articolul 2 al doilea paragraf litera (c)

—

Articolul 2 al doilea paragraf literele (e), (f), (g), (h), (i), (j), (k), (l), (m), (n), (o), (p), (q), (r), (s), (t), (u), (v) și (w)

Articolul 2 al doilea paragraf punctele 24, 4, 19, 32, 33, 12, 5, 6, 45, 46, 47, 23, 39, 41, 42, 43, 36, 44 și 37

—

Articolul 2 al doilea paragraf punctele 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 34, 35, 38 și 40

Articolul 3

—

—

Articolul 3

Articolul 4

—

—

Articolul 4

—

Articolul 5

—

Articolul 6

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (2)

—

Articolul 5 alineatul (3)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 5 alineatul (4) primul, al doilea, al treilea și al patrulea paragraf

Articolul 7 alineatul (3) primul, al doilea, al treilea și al patrulea paragraf

—

Articolul 7 alineatul (3) al cincilea și al șaselea paragraf

—

Articolul 7 alineatul (4)

Articolul 5 alineatul (5)

Articolul 27 alineatul (1) primul paragraf litera (c)

Articolul 5 alineatele (6) și (7)

Articolul 7 alineatele (5) și (6)

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (1)

—

Articolul 8 alineatele (2) și (3)

Articolul 6 alineatele (2) și (3)

Articolul 8 alineatele (4) și (5)

Articolul 7 alineatele (1), (2), (3), (4) și (5)

Articolul 9 alineatele (1), (2), (3), (4) și (5)

—

Articolul 9 alineatul (6)

Articolul 8

Articolul 10

Articolul 9 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 9 alineatul (2) primul paragraf literele (a), (b) și (c)

Articolul 11 alineatul (2) primul paragraf literele (a), (b) și (c)

—

Articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (d)

Articolul 10

Articolul 12

Articolul 11 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 13 alineatele (1), (2) și (3)

—

Articolul 13 alineatul (4)

Articolul 12

Articolul 14

Articolul 13 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a) și (b)

—

Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf literele (c), (d), (e) și (f)

Articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a), (b), (c) și (d)

Articolul 13 alineatele (2), (3), (4) și (5)

Articolul 15 alineatele (2), (3), (4) și (5)

Articolul 13 alineatul (6) primul paragraf

Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf

Articolul 13 alineatul (6) al doilea, al treilea, al patrulea și al cincilea paragraf

—

—

Articolul 15 alineatele (7) și (8)

—

Articolul 16

—

Articolul 17

Articolul 14

Articolul 18

Articolul 15 alineatul (1)

Articolul 19 alineatul (1)

Articolul 15 alineatul (2) primul, al doilea și al treilea paragraf

Articolul 19 alineatul (2) primul, al doilea și al treilea paragraf

—

Articolul 19 alineatul (2) al patrulea și al cincilea paragraf

Articolul 15 alineatul (2) al patrulea paragraf

Articolul 19 alineatul (2) al șaselea paragraf

Articolul 15 alineatul (3)

—

—

Articolul 19 alineatele (3) și (4)

Articolul 15 alineatele (4) și (5)

Articolul 19 alineatele (5) și (6)

Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf litera (a)

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (a)

Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf litera (b) punctul (i)

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (b) punctul (i)

—

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (b) punctul (ii)

Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf litera (b) punctul (ii)

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf litera (b) punctul (iii)

Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf literele (c), (d), (e) și (f)

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf literele (c), (d), (e) și (f)

—

Articolul 19 alineatul (7) al doilea paragraf

Articolul 15 alineatul (7)

Articolul 19 alineatul (8)

Articolul 15 alineatul (8)

—

Articolul 15 alineatele (9) și (10)

Articolul 19 alineatele (9) și (10)

—

Articolul 19 alineatul (11)

Articolul 15 alineatul (11)

Articolul 19 alineatul (12)

Articolul 15 alineatul (12)

—

—

Articolul 19 alineatul (13)

Articolul 16 alineatele (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7) și (8)

—

Articolul 16 alineatele (9), (10) și (11)

Articolul 20 alineatele (1), (2) și (3)

—

Articolul 21

—

Articolul 22

—

Articolul 23

—

Articolul 24

—

Articolul 25

—

Articolul 26

—

Articolul 27

—

Articolul 28

Articolul 17 alineatul (1) primul și al doilea paragraf

Articolul 29 alineatul (1) primul și al doilea paragraf

—

Articolul 29 alineatul (1) al treilea, al patrulea și al cincilea paragraf

—

Articolul 29 alineatul (2)

Articolul 17 alineatul (2) primul și al doilea paragraf

—

Articolul 17 alineatul (2) al treilea paragraf

Articolul 29 alineatul (10) al treilea paragraf

Articolul 17 alineatul (3) primul paragraf litera (a)

Articolul 29 alineatul (3) primul paragraf litera (a)

—

Articolul 29 alineatul (3) primul paragraf litera (b)

Articolul 17 alineatul (3) primul paragraf literele (b) și (c)

Articolul 29 alineatul (3) primul paragraf literele (c) și (d)

—

Articolul 29 alineatul (3) al doilea paragraf

Articolul 17 alineatul (4)

Articolul 29 alineatul (4)

Articolul 17 alineatul (5)

Articolul 29 alineatul (5)

Articolul 17 alineatele (6) și (7)

—

—

Articolul 29 alineatele (6), (7), (8), (9), (10) și (11)

Articolul 17 alineatul (8)

Articolul 29 alineatul (12)

Articolul 17 alineatul (9)

—

—

Articolul 29 alineatele (13) și (14)

Articolul 18 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 30 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 18 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c)

Articolul 30 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (c) și (d)

—

Articolul 30 alineatul (1) primul paragraf litera (b)

—

Articolul 30 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (2)

—

—

Articolul 30 alineatul (2)

Articolul 18 alineatul (3) primul paragraf

Articolul 30 alineatul (3) primul paragraf

Articolul 18 alineatul (3) al doilea și al treilea paragraf

—

Articolul 18 alineatul (3) al patrulea și al cincilea paragraf

Articolul 30 alineatul (3) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 18 alineatul (4) primul paragraf

—

Articolul 18 alineatul (4) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 30 alineatul (4) primul și al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (4) al patrulea paragraf

—

Articolul 18 alineatul (5) primul și al doilea paragraf

Articolul 30 alineatul (7) primul și al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (5) al treilea paragraf

Articolul 30 alineatul (8) primul și al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (5) al patrulea paragraf

Articolul 30 alineatul (5) al treilea paragraf

—

Articolul 30 alineatul (6) primul paragraf

Articolul 18 alineatul (5) al cincilea paragraf

Articolul 30 alineatul (6) al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (6) primul și al doilea paragraf

Articolul 30 alineatul (5) primul și al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (6) al treilea paragraf

—

Articolul 18 alineatul (6) al patrulea paragraf

Articolul 30 alineatul (6) al treilea paragraf

—

Articolul 30 alineatul (6) al patrulea paragraf

Articolul 18 alineatul (6) al cincilea paragraf

Articolul 30 alineatul (6) al cincilea paragraf

Articolul 18 alineatul (7)

Articolul 30 alineatul (9) primul paragraf

—

Articolul 30 alineatul (9) al doilea paragraf

Articolul 18 alineatele (8) și (9)

—

—

Articolul 30 alineatul (10)

Articolul 19 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 31 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 19 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c)

Articolul 31 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c)

—

Articolul 31 alineatul (1) primul paragraf litera (d)

Articolul 19 alineatele (2), (3) și (4)

Articolul 31 alineatele (2), (3) și (4)

Articolul 19 alineatul (5)

—

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf

Articolul 31 alineatul (5) primul paragraf

Articolul 19 alineatul (7) primul paragraf prima, a doua, a treia și a patra liniuță

—

Articolul 19 alineatul (7) al doilea si al treilea paragraf

Articolul 31 alineatul (5) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 19 alineatul (8)

Articolul 31 alineatul (6)

Articolul 20

Articolul 32

Articolul 22

—

Articolul 23 alineatele (1) și (2)

Articolul 33 alineatele (1) și (2)

Articolul 23 alineatele (3), (4), (5), (6), (7) și (8)

—

Articolul 23 alineatul (9)

Articolul 33 alineatul (3)

Articolul 23 alineatul (10)

Articolul 33 alineatul (4)

Articolul 24

—

Articolul 25 alineatul (1)

Articolul 34 alineatul (1)

Articolul 25 alineatul (2)

Articolul 34 alineatul (2)

Articolul 25 alineatul (3)

Articolul 34 alineatul (3)

Articolul 25a alineatul (1)

Articolul 35 alineatul (1)

Articolul 25a alineatul (2)

Articolul 35 alineatele (2) și (3)

Articolul 25a alineatul (3)

Articolul 35 alineatul (4)

—

Articolul 35 alineatul (5)

Articolul 25a alineatele (4) și (5)

Articolul 35 alineatele (6) și (7)

Articolul 26

—

Articolul 27

Articolul 36

—

Articolul 37

Articolul 28

Articolul 38

Articolul 29

Articolul 39

Anexa I

Anexa I

Anexa II

Anexa II

Anexa III

Anexa III

Anexa IV

Anexa IV

Anexa V

Anexa V

Anexa VI

—

—

Anexa VI

Anexa VII

Anexa VII

Anexa VIII

Anexa VIII

Anexa IX

Anexa IX

—

Anexa X

—

Anexa XI

---

| 21.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/210

---

DIRECTIVA (UE) 2018/2002 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 11 decembrie 2018

de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Moderarea cererii de energie reprezintă una dintre cele cinci dimensiuni ale Strategiei privind uniunea energetică, stabilită prin Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice”. Îmbunătățirea eficienței energetice de-a lungul întregului lanț energetic, inclusiv producția, transportul, distribuția și utilizarea finală de energie, va genera beneficii pentru mediu, va îmbunătăți calitatea aerului și sănătatea publică, va reduce emisiile de gaze cu efect de seră, va îmbunătăți securitatea energetică prin reducerea dependenței de importurile de energie din afara Uniunii, va scădea costurile cu energia ale gospodăriilor și ale societăților, va contribui la atenuarea sărăciei energetice și va duce la o creștere a competitivității, a locurilor de muncă și a activității economice la nivelul tuturor sectoarelor economiei, îmbunătățind astfel calitatea vieții cetățenilor. Acest lucru este în conformitate cu angajamentele asumate de Uniune în cadrul uniunii energetice și al agendei globale privind schimbările climatice stabilite prin Acordul de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice, rezultat în urma Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (4) („Acordul de la Paris”), care reprezintă un angajament de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale. |
| --- | --- |

(1)

Moderarea cererii de energie reprezintă una dintre cele cinci dimensiuni ale Strategiei privind uniunea energetică, stabilită prin Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice”. Îmbunătățirea eficienței energetice de-a lungul întregului lanț energetic, inclusiv producția, transportul, distribuția și utilizarea finală de energie, va genera beneficii pentru mediu, va îmbunătăți calitatea aerului și sănătatea publică, va reduce emisiile de gaze cu efect de seră, va îmbunătăți securitatea energetică prin reducerea dependenței de importurile de energie din afara Uniunii, va scădea costurile cu energia ale gospodăriilor și ale societăților, va contribui la atenuarea sărăciei energetice și va duce la o creștere a competitivității, a locurilor de muncă și a activității economice la nivelul tuturor sectoarelor economiei, îmbunătățind astfel calitatea vieții cetățenilor. Acest lucru este în conformitate cu angajamentele asumate de Uniune în cadrul uniunii energetice și al agendei globale privind schimbările climatice stabilite prin Acordul de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice, rezultat în urma Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (4) („Acordul de la Paris”), care reprezintă un angajament de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale.

| (2) | Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) constituie o componentă a progresului în direcția realizării uniunii energetice, în temeiul căreia eficiența energetică ar trebui tratată ca o sursă de energie în sine. Atunci când se stabilesc noi norme privind oferta și alte domenii de politică ar trebui să se țină seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Comisia ar trebui să se asigure că eficiența energetică și răspunsul din partea cererii pot concura în mod egal cu capacitatea de producție. Eficiența energetică trebuie luată în considerare ori de câte ori se iau decizii referitoare la planificarea sistemului energetic sau la finanțare. Trebuie realizate îmbunătățiri în materie de eficiență energetică ori de câte ori acestea sunt mai rentabile decât soluțiile echivalente din partea ofertei. Acest lucru ar trebui să ajute la valorificarea numeroaselor beneficii pe care eficiența energetică le poate aduce Uniunii, în special cetățenilor și întreprinderilor. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) constituie o componentă a progresului în direcția realizării uniunii energetice, în temeiul căreia eficiența energetică ar trebui tratată ca o sursă de energie în sine. Atunci când se stabilesc noi norme privind oferta și alte domenii de politică ar trebui să se țină seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Comisia ar trebui să se asigure că eficiența energetică și răspunsul din partea cererii pot concura în mod egal cu capacitatea de producție. Eficiența energetică trebuie luată în considerare ori de câte ori se iau decizii referitoare la planificarea sistemului energetic sau la finanțare. Trebuie realizate îmbunătățiri în materie de eficiență energetică ori de câte ori acestea sunt mai rentabile decât soluțiile echivalente din partea ofertei. Acest lucru ar trebui să ajute la valorificarea numeroaselor beneficii pe care eficiența energetică le poate aduce Uniunii, în special cetățenilor și întreprinderilor.

| (3) | Eficiența energetică ar trebui recunoscută ca un element esențial și o considerație prioritară în viitoarele decizii privind investițiile în infrastructura energetică a Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Eficiența energetică ar trebui recunoscută ca un element esențial și o considerație prioritară în viitoarele decizii privind investițiile în infrastructura energetică a Uniunii.

| (4) | Realizarea unui obiectiv de eficiență energetică ambițios necesită eliminarea anumitor bariere pentru a facilita investițiile în măsuri vizând eficiența energetică. Un pas în această direcție o reprezintă precizarea din 19 septembrie 2017 din partea Eurostat privind modul de înregistrare a contractelor de performanță energetică în conturile naționale, care vine să elimine incertitudinile și să faciliteze desfășurarea unor astfel de contracte. |
| --- | --- |

(4)

Realizarea unui obiectiv de eficiență energetică ambițios necesită eliminarea anumitor bariere pentru a facilita investițiile în măsuri vizând eficiența energetică. Un pas în această direcție o reprezintă precizarea din 19 septembrie 2017 din partea Eurostat privind modul de înregistrare a contractelor de performanță energetică în conturile naționale, care vine să elimine incertitudinile și să faciliteze desfășurarea unor astfel de contracte.

| (5) | Consiliul European din 23 și 24 octombrie 2014 a sprijinit un obiectiv de eficiență energetică de 27 % pentru 2030 la nivelul Uniunii, care trebuie revizuit până în 2020 „luând în considerare un nivel al UE de 30 %”. În rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei”, Parlamentul European i-a solicitat Comisiei să evalueze, de asemenea, viabilitatea unui obiectiv de eficiență energetică de 40 % pentru același interval de timp. Prin urmare, este oportună modificarea Directivei 2012/27/UE, pentru a o adapta perspectivei pentru anul 2030. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul European din 23 și 24 octombrie 2014 a sprijinit un obiectiv de eficiență energetică de 27 % pentru 2030 la nivelul Uniunii, care trebuie revizuit până în 2020 „luând în considerare un nivel al UE de 30 %”. În rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei”, Parlamentul European i-a solicitat Comisiei să evalueze, de asemenea, viabilitatea unui obiectiv de eficiență energetică de 40 % pentru același interval de timp. Prin urmare, este oportună modificarea Directivei 2012/27/UE, pentru a o adapta perspectivei pentru anul 2030.

| (6) | Necesitatea îndeplinirii obiectivelor de eficiență energetică la nivelul Uniunii, exprimate în consum de energie primară și/sau finală, ar trebui să fie explicit stabilită sub forma unui obiectiv de 32,5 % pentru 2030. Prognozele efectuate în 2007 au indicat pentru 2030 un consum de energie primară de 1 887 Mtep și un consum de energie finală de 1 416 Mtep. O reducere de 32,5 % are ca rezultat, în 2030, 1 273 Mtep și, respectiv, 956 Mtep. Acest obiectiv, având o natură similară obiectivului Uniunii pentru 2020, ar trebui să fie evaluat de Comisie în vederea revizuirii sale ascendente până în 2023 în cazul unor reduceri substanțiale ale costurilor sau dacă este necesar în vederea îndeplinirii angajamentelor internaționale ale Uniunii pentru decarbonizare. Nu există obiective obligatorii la nivelul statelor membre în perspectiva anului 2020 și a anului 2030, iar libertatea statelor membre de a-și stabili propriile contribuții naționale pe baza consumului de energie primară sau finală, a economiilor de energie primară sau finală sau a intensității energetice ar trebui să fie menținută fără restricții. Statele membre ar trebui să își stabilească propriile contribuții naționale orientative în materie de eficiență energetică ținând seama de faptul că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 273 Mtep de energie primară și/sau de maximum 956 Mtep de energie finală. În consecință, consumul de energie primară ar trebui redus cu 26 %, iar consumul de energie finală ar trebui redus cu 20 % la nivelul Uniunii, față de nivelurile din 2005. Este necesară o evaluare periodică a progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor Uniunii pentru 2030, aceasta fiind prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(6)

Necesitatea îndeplinirii obiectivelor de eficiență energetică la nivelul Uniunii, exprimate în consum de energie primară și/sau finală, ar trebui să fie explicit stabilită sub forma unui obiectiv de 32,5 % pentru 2030. Prognozele efectuate în 2007 au indicat pentru 2030 un consum de energie primară de 1 887 Mtep și un consum de energie finală de 1 416 Mtep. O reducere de 32,5 % are ca rezultat, în 2030, 1 273 Mtep și, respectiv, 956 Mtep. Acest obiectiv, având o natură similară obiectivului Uniunii pentru 2020, ar trebui să fie evaluat de Comisie în vederea revizuirii sale ascendente până în 2023 în cazul unor reduceri substanțiale ale costurilor sau dacă este necesar în vederea îndeplinirii angajamentelor internaționale ale Uniunii pentru decarbonizare. Nu există obiective obligatorii la nivelul statelor membre în perspectiva anului 2020 și a anului 2030, iar libertatea statelor membre de a-și stabili propriile contribuții naționale pe baza consumului de energie primară sau finală, a economiilor de energie primară sau finală sau a intensității energetice ar trebui să fie menținută fără restricții. Statele membre ar trebui să își stabilească propriile contribuții naționale orientative în materie de eficiență energetică ținând seama de faptul că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 273 Mtep de energie primară și/sau de maximum 956 Mtep de energie finală. În consecință, consumul de energie primară ar trebui redus cu 26 %, iar consumul de energie finală ar trebui redus cu 20 % la nivelul Uniunii, față de nivelurile din 2005. Este necesară o evaluare periodică a progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor Uniunii pentru 2030, aceasta fiind prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

| (7) | Eficiența operațională a sistemelor energetice în orice moment este influențată de capacitatea de a alimenta rețeaua cu energie generată din surse diferite, cu diferite grade de inerție și de punere în funcțiune, în mod flexibil și fără obstacole. Îmbunătățirea acestei eficiențe va permite o mai bună utilizare a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(7)

Eficiența operațională a sistemelor energetice în orice moment este influențată de capacitatea de a alimenta rețeaua cu energie generată din surse diferite, cu diferite grade de inerție și de punere în funcțiune, în mod flexibil și fără obstacole. Îmbunătățirea acestei eficiențe va permite o mai bună utilizare a energiei din surse regenerabile.

| (8) | Îmbunătățirea eficienței energetice poate contribui la sporirea producției economice. Statele membre și Uniunea ar trebui să urmărească reducerea consumului energetic, indiferent de nivelurile de creștere economică. |
| --- | --- |

(8)

Îmbunătățirea eficienței energetice poate contribui la sporirea producției economice. Statele membre și Uniunea ar trebui să urmărească reducerea consumului energetic, indiferent de nivelurile de creștere economică.

| (9) | Obligația ca statele membre să stabilească strategii pe termen lung pentru mobilizarea investițiilor și facilitarea renovării parcului lor imobiliar național și să le notifice Comisiei se elimină din Directiva 2012/27/UE și se adăugă la Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7), unde această obligație se potrivește cu planurile pe termen lung pentru clădirile al căror consum energetic este aproape egal cu zero și pentru decarbonizarea clădirilor. |
| --- | --- |

(9)

Obligația ca statele membre să stabilească strategii pe termen lung pentru mobilizarea investițiilor și facilitarea renovării parcului lor imobiliar național și să le notifice Comisiei se elimină din Directiva 2012/27/UE și se adăugă la Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7), unde această obligație se potrivește cu planurile pe termen lung pentru clădirile al căror consum energetic este aproape egal cu zero și pentru decarbonizarea clădirilor.

| (10) | Având în vedere cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, obligația privind economiile de energie stabilită prin Directiva 2012/27/UE ar trebui să se extindă ulterior anului 2020. Această extindere ar crea o mai mare stabilitate pentru investitori și, prin urmare, ar încuraja investițiile pe termen lung și măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung, precum renovarea aprofundată a clădirilor cu obiectivul pe termen lung de a facilita transformarea rentabilă a clădirilor existente în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. Obligația privind economiile de energie are un rol important în generarea creșterii economice și a locurilor de muncă la nivel local și ar trebui să fie menținută pentru a garanta că Uniunea își poate atinge obiectivele privind energia și clima prin crearea de oportunități suplimentare și pentru a întrerupe legătura dintre consumul de energie și creștere economică. Cooperarea cu sectorul privat este importantă pentru a evalua condițiile în care pot fi deblocate investițiile private pentru proiectele de eficiență energetică și pentru a dezvolta noi modele de venituri pentru inovare în domeniul eficienței energetice. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, obligația privind economiile de energie stabilită prin Directiva 2012/27/UE ar trebui să se extindă ulterior anului 2020. Această extindere ar crea o mai mare stabilitate pentru investitori și, prin urmare, ar încuraja investițiile pe termen lung și măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung, precum renovarea aprofundată a clădirilor cu obiectivul pe termen lung de a facilita transformarea rentabilă a clădirilor existente în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. Obligația privind economiile de energie are un rol important în generarea creșterii economice și a locurilor de muncă la nivel local și ar trebui să fie menținută pentru a garanta că Uniunea își poate atinge obiectivele privind energia și clima prin crearea de oportunități suplimentare și pentru a întrerupe legătura dintre consumul de energie și creștere economică. Cooperarea cu sectorul privat este importantă pentru a evalua condițiile în care pot fi deblocate investițiile private pentru proiectele de eficiență energetică și pentru a dezvolta noi modele de venituri pentru inovare în domeniul eficienței energetice.

| (11) | Măsurile de sporire a eficienței energetice au, de asemenea, un impact pozitiv asupra calității aerului, întrucât clădirile mai eficiente din punct de vedere energetic contribuie la reducerea cererii pentru combustibili pentru încălzire, inclusiv pentru combustibili solizi pentru încălzire. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică contribuie la îmbunătățirea calității aerului interior și exterior și sprijină realizarea, într-un mod rentabil, a obiectivelor politicii Uniunii în materie de calitate a aerului, astfel cum sunt stabilite în special prin Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului (8). |
| --- | --- |

(11)

Măsurile de sporire a eficienței energetice au, de asemenea, un impact pozitiv asupra calității aerului, întrucât clădirile mai eficiente din punct de vedere energetic contribuie la reducerea cererii pentru combustibili pentru încălzire, inclusiv pentru combustibili solizi pentru încălzire. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică contribuie la îmbunătățirea calității aerului interior și exterior și sprijină realizarea, într-un mod rentabil, a obiectivelor politicii Uniunii în materie de calitate a aerului, astfel cum sunt stabilite în special prin Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului (8).

| (12) | Statele membre trebuie să realizeze economii cumulate la nivelul utilizării finale, pe întreaga perioadă de obligații 2021-2030, echivalente cu economii anuale noi de cel puțin 0,8 % din consumul de energie finală. Respectiva cerință ar putea fi îndeplinită prin noi măsuri de politică adoptate în cursul noii perioade de obligații, cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, sau prin noi acțiuni individuale ca urmare a măsurilor de politică adoptate în cursul sau înaintea perioadei anterioare, cu condiția ca acțiunile individuale ce declanșează economii de energie sunt introduse în noua perioadă. În acest scop, statele membre ar trebui să poată utiliza o schemă de obligații în materie de eficiență energetică sau măsuri de politică alternative sau ambele. Suplimentar, sunt oferite mai multe opțiuni, inclusiv dacă energia utilizată în transport este inclusă, integral sau parțial, în baza de calcul, pentru a acorda statelor membre flexibilitate în modul în care își calculează cantitatea economiilor lor de energie, asigurându-se totodată că se realizează economiile obligatorii cumulate de energie la nivelul utilizării finale echivalente cu cel puțin procentul de 0,8 % de noi economii anuale. |
| --- | --- |

(12)

Statele membre trebuie să realizeze economii cumulate la nivelul utilizării finale, pe întreaga perioadă de obligații 2021-2030, echivalente cu economii anuale noi de cel puțin 0,8 % din consumul de energie finală. Respectiva cerință ar putea fi îndeplinită prin noi măsuri de politică adoptate în cursul noii perioade de obligații, cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, sau prin noi acțiuni individuale ca urmare a măsurilor de politică adoptate în cursul sau înaintea perioadei anterioare, cu condiția ca acțiunile individuale ce declanșează economii de energie sunt introduse în noua perioadă. În acest scop, statele membre ar trebui să poată utiliza o schemă de obligații în materie de eficiență energetică sau măsuri de politică alternative sau ambele. Suplimentar, sunt oferite mai multe opțiuni, inclusiv dacă energia utilizată în transport este inclusă, integral sau parțial, în baza de calcul, pentru a acorda statelor membre flexibilitate în modul în care își calculează cantitatea economiilor lor de energie, asigurându-se totodată că se realizează economiile obligatorii cumulate de energie la nivelul utilizării finale echivalente cu cel puțin procentul de 0,8 % de noi economii anuale.

| (13) | Cu toate acestea, ar fi disproporționat să se impună o astfel de obligație Ciprului și Maltei. Piețele de energie din respectivele state membre insulare mici prezintă caracteristici specifice care limitează considerabil gama de măsuri disponibile pentru a îndeplini obligația privind economiile de energie, cum ar fi existența unui singur distribuitor de energie electrică, absența unor rețele de gaze naturale și a unor sisteme de încălzire centralizată și de răcire centralizată, precum și dimensiunea redusă a societăților de distribuție de produse petroliere. Aceste caracteristici specifice sunt accentuate de dimensiunea redusă a piețelor de energie din respectivele state membre. Prin urmare, Ciprului și Maltei ar trebui să le revină numai obligația de a realiza economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale echivalente cu economii noi de 0,24 % din consumul de energie finală pentru perioada 2021-2030. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate acestea, ar fi disproporționat să se impună o astfel de obligație Ciprului și Maltei. Piețele de energie din respectivele state membre insulare mici prezintă caracteristici specifice care limitează considerabil gama de măsuri disponibile pentru a îndeplini obligația privind economiile de energie, cum ar fi existența unui singur distribuitor de energie electrică, absența unor rețele de gaze naturale și a unor sisteme de încălzire centralizată și de răcire centralizată, precum și dimensiunea redusă a societăților de distribuție de produse petroliere. Aceste caracteristici specifice sunt accentuate de dimensiunea redusă a piețelor de energie din respectivele state membre. Prin urmare, Ciprului și Maltei ar trebui să le revină numai obligația de a realiza economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale echivalente cu economii noi de 0,24 % din consumul de energie finală pentru perioada 2021-2030.

| (14) | În cazul în care utilizează o schemă de obligații, statele membre ar trebui să desemneze părți obligate din rândul distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor sau comercianților cu amănuntul de combustibil utilizat în transporturi, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. Desemnarea, sau scutirea de la a fi desemnate, a anumitor categorii de astfel de distribuitori sau comercianți cu amănuntul nu trebuie interpretată ca fiind incompatibilă cu principiul nediscriminării. Prin urmare, statele membre pot decide dacă astfel de distribuitori sau comercianți cu amănuntul sau numai anumite categorii dintre aceștia să fie desemnați în calitate de părți obligate. |
| --- | --- |

(14)

În cazul în care utilizează o schemă de obligații, statele membre ar trebui să desemneze părți obligate din rândul distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor sau comercianților cu amănuntul de combustibil utilizat în transporturi, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. Desemnarea, sau scutirea de la a fi desemnate, a anumitor categorii de astfel de distribuitori sau comercianți cu amănuntul nu trebuie interpretată ca fiind incompatibilă cu principiul nediscriminării. Prin urmare, statele membre pot decide dacă astfel de distribuitori sau comercianți cu amănuntul sau numai anumite categorii dintre aceștia să fie desemnați în calitate de părți obligate.

| (15) | Măsurile statelor membre de îmbunătățire a eficienței energetice în transporturi sunt eligibile pentru a fi luate în considerare în ceea ce privește îndeplinirea obligației care le revine privind economiile de energie la nivelul utilizării finale. Astfel de măsuri includ politici specifice, care, printre altele, sunt dedicate promovării unor vehicule mai eficiente, transferul modal către mersul cu bicicleta, mersul pe jos și transportul în comun sau mobilitatea și planificarea urbană care să reducă cererea pentru transport. În plus, scheme care accelerează utilizarea unor vehicule noi și mai eficiente sau adoptarea unor politici care promovează trecerea la combustibili cu o performanță mai bună care reduc consumul de energie pe kilometru sunt, de asemenea, potențial eligibile, sub rezerva respectării cerințelor de pertinență și de adiționalitate prevăzute în anexa V la Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă. Astfel de măsuri ar trebui să fie, dacă este cazul, coerente cu cadrele de politică naționale ale statelor membre stabilite în temeiul Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9). |
| --- | --- |

(15)

Măsurile statelor membre de îmbunătățire a eficienței energetice în transporturi sunt eligibile pentru a fi luate în considerare în ceea ce privește îndeplinirea obligației care le revine privind economiile de energie la nivelul utilizării finale. Astfel de măsuri includ politici specifice, care, printre altele, sunt dedicate promovării unor vehicule mai eficiente, transferul modal către mersul cu bicicleta, mersul pe jos și transportul în comun sau mobilitatea și planificarea urbană care să reducă cererea pentru transport. În plus, scheme care accelerează utilizarea unor vehicule noi și mai eficiente sau adoptarea unor politici care promovează trecerea la combustibili cu o performanță mai bună care reduc consumul de energie pe kilometru sunt, de asemenea, potențial eligibile, sub rezerva respectării cerințelor de pertinență și de adiționalitate prevăzute în anexa V la Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă. Astfel de măsuri ar trebui să fie, dacă este cazul, coerente cu cadrele de politică naționale ale statelor membre stabilite în temeiul Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9).

| (16) | Măsurile luate de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (10), și care vor avea drept rezultat îmbunătățiri verificabile, dar și măsurabile sau estimabile ale eficienței energetice, pot fi considerate o modalitate eficientă pentru statele membre de a-și îndeplini obligația de economisire a energiei în temeiul Directivei 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(16)

Măsurile luate de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (10), și care vor avea drept rezultat îmbunătățiri verificabile, dar și măsurabile sau estimabile ale eficienței energetice, pot fi considerate o modalitate eficientă pentru statele membre de a-și îndeplini obligația de economisire a energiei în temeiul Directivei 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă.

| (17) | Ca o alternativă la a impune părților obligate cerința de a obține cantitatea de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă, ar trebui să fie posibil ca statele membre, în schemele lor de obligații, să permită sau să impună părților obligate să contribuie la Fondul național pentru eficiență energetică. |
| --- | --- |

(17)

Ca o alternativă la a impune părților obligate cerința de a obține cantitatea de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă, ar trebui să fie posibil ca statele membre, în schemele lor de obligații, să permită sau să impună părților obligate să contribuie la Fondul național pentru eficiență energetică.

| (18) | Fără a aduce atingere articolului 7 alineatele (4) și (5), astfel cum sunt introduse de prezenta directivă, statele membre și părțile obligate ar trebui să utilizeze toate mijloacele și tehnologiile disponibile pentru a realiza economiile cumulate de energie obligatorii la nivelul utilizării finale, inclusiv prin promovarea utilizării tehnologiilor durabile în sisteme eficiente de încălzire sau de răcire centralizată, a infrastructurii eficiente de încălzire și răcire și a auditurilor energetice sau a sistemelor de gestionare echivalente, cu condiția ca economiile de energie declarate să respecte cerințele prevăzute la articolul 7 și anexa V din Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă. Statele membre ar trebui să urmărească un nivel ridicat de flexibilitate în conceperea și în punerea în aplicare a măsurilor de politică alternative. |
| --- | --- |

(18)

Fără a aduce atingere articolului 7 alineatele (4) și (5), astfel cum sunt introduse de prezenta directivă, statele membre și părțile obligate ar trebui să utilizeze toate mijloacele și tehnologiile disponibile pentru a realiza economiile cumulate de energie obligatorii la nivelul utilizării finale, inclusiv prin promovarea utilizării tehnologiilor durabile în sisteme eficiente de încălzire sau de răcire centralizată, a infrastructurii eficiente de încălzire și răcire și a auditurilor energetice sau a sistemelor de gestionare echivalente, cu condiția ca economiile de energie declarate să respecte cerințele prevăzute la articolul 7 și anexa V din Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă. Statele membre ar trebui să urmărească un nivel ridicat de flexibilitate în conceperea și în punerea în aplicare a măsurilor de politică alternative.

| (19) | Măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung vor continua să asigure realizarea unor economii de energie după 2020, însă, pentru a contribui la obiectivul de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, aceste măsuri ar trebui să asigure realizarea de noi economii după 2020. Pe de altă parte, economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea obligațiilor privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(19)

Măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung vor continua să asigure realizarea unor economii de energie după 2020, însă, pentru a contribui la obiectivul de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, aceste măsuri ar trebui să asigure realizarea de noi economii după 2020. Pe de altă parte, economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea obligațiilor privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

| (20) | Noile economii ar trebui să fie suplimentare față de scenariul de statu-quo, motiv pentru care economiile care s-ar fi produs oricum nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea îndeplinirii cerințelor privind economiile de energie. Pentru a calcula impactul măsurilor introduse, ar trebui luate în calcul numai economiile nete, măsurate ca modificări ale consumului de energie care pot fi atribuite în mod direct măsurii vizând eficiența energetică în cauză. Pentru a calcula economiile nete, statele membre ar trebui să stabilească un scenariu de referință cu privire la modul în care ar evolua situația în absența măsurii în cauză. Măsura de politică în cauză ar trebui evaluată în raport cu acest nivel de referință. Statele membre ar trebui să țină cont de faptul că în același interval de timp pot fi duse la îndeplinire și alte măsuri de politică, care ar putea avea de asemenea un impact asupra cantității economiilor de energie, astfel că nu toate modificările observate de la introducerea unei anumite măsuri de politică evaluate pot fi atribuite exclusiv măsurii de politică respective. Acțiunile părții obligate, participante sau mandatate ar trebui de fapt să contribuie la realizarea economiilor de energie declarate pentru a se asigura îndeplinirea cerinței de pertinență. |
| --- | --- |

(20)

Noile economii ar trebui să fie suplimentare față de scenariul de statu-quo, motiv pentru care economiile care s-ar fi produs oricum nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea îndeplinirii cerințelor privind economiile de energie. Pentru a calcula impactul măsurilor introduse, ar trebui luate în calcul numai economiile nete, măsurate ca modificări ale consumului de energie care pot fi atribuite în mod direct măsurii vizând eficiența energetică în cauză. Pentru a calcula economiile nete, statele membre ar trebui să stabilească un scenariu de referință cu privire la modul în care ar evolua situația în absența măsurii în cauză. Măsura de politică în cauză ar trebui evaluată în raport cu acest nivel de referință. Statele membre ar trebui să țină cont de faptul că în același interval de timp pot fi duse la îndeplinire și alte măsuri de politică, care ar putea avea de asemenea un impact asupra cantității economiilor de energie, astfel că nu toate modificările observate de la introducerea unei anumite măsuri de politică evaluate pot fi atribuite exclusiv măsurii de politică respective. Acțiunile părții obligate, participante sau mandatate ar trebui de fapt să contribuie la realizarea economiilor de energie declarate pentru a se asigura îndeplinirea cerinței de pertinență.

| (21) | Este important să se aibă în vedere, după caz, toate etapele lanțului energetic la calcularea economiilor de energie pentru a crește potențialul de economii de energie în transportul și distribuția de energie electrică. |
| --- | --- |

(21)

Este important să se aibă în vedere, după caz, toate etapele lanțului energetic la calcularea economiilor de energie pentru a crește potențialul de economii de energie în transportul și distribuția de energie electrică.

| (22) | Gestionarea eficientă a apei poate aduce o contribuție semnificativă la economiile de energie. Sectorul apei și cel al apelor uzate reprezintă 3,5 % din consumul de energie electrică în Uniune și se estimează că respectiva pondere va crește. În același timp, scurgerile de apă reprezintă 24 % din consumul total de apă în Uniune, iar sectorul energetic este cel mai mare consumator de apă, reprezentând 44 % din consum. Potențialul realizării de economii de energie prin utilizarea tehnologiilor și a proceselor inteligente ar trebui explorat pe deplin. |
| --- | --- |

(22)

Gestionarea eficientă a apei poate aduce o contribuție semnificativă la economiile de energie. Sectorul apei și cel al apelor uzate reprezintă 3,5 % din consumul de energie electrică în Uniune și se estimează că respectiva pondere va crește. În același timp, scurgerile de apă reprezintă 24 % din consumul total de apă în Uniune, iar sectorul energetic este cel mai mare consumator de apă, reprezentând 44 % din consum. Potențialul realizării de economii de energie prin utilizarea tehnologiilor și a proceselor inteligente ar trebui explorat pe deplin.

| (23) | Conform articolului 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politicile Uniunii privind eficiența energetică ar trebui să fie favorabile incluziunii și, prin urmare, ar trebui să asigure faptul că măsurile vizând eficiența energetică sunt accesibile consumatorilor aflați în situație de sărăcie energetică. Îmbunătățirile aduse eficienței energetice a clădirilor ar trebui, în special, să avantajeze gospodăriile vulnerabile, inclusiv cele aflate în situație de sărăcie energetică, și, dacă este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre pot deja solicita părților obligate să includă în măsurile de economisire a energiei obiective sociale în legătură cu sărăcia energetică, iar această posibilitate ar trebui să fie extinsă la măsuri de politică alternative și la fonduri naționale pentru eficiență energetică și să fie transformată într-o obligație, permițând în același timp statelor membre să mențină o flexibilitate deplină în ceea ce privește dimensiunea, domeniul de aplicare și conținutul acestora. Dacă o schemă de obligații în materie de eficiență energetică nu permite măsuri care se referă la consumatori individuali de energie, statul membru poate lua măsuri pentru a atenua sărăcia energetică exclusiv prin intermediul unor măsuri de politică alternative. |
| --- | --- |

(23)

Conform articolului 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politicile Uniunii privind eficiența energetică ar trebui să fie favorabile incluziunii și, prin urmare, ar trebui să asigure faptul că măsurile vizând eficiența energetică sunt accesibile consumatorilor aflați în situație de sărăcie energetică. Îmbunătățirile aduse eficienței energetice a clădirilor ar trebui, în special, să avantajeze gospodăriile vulnerabile, inclusiv cele aflate în situație de sărăcie energetică, și, dacă este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre pot deja solicita părților obligate să includă în măsurile de economisire a energiei obiective sociale în legătură cu sărăcia energetică, iar această posibilitate ar trebui să fie extinsă la măsuri de politică alternative și la fonduri naționale pentru eficiență energetică și să fie transformată într-o obligație, permițând în același timp statelor membre să mențină o flexibilitate deplină în ceea ce privește dimensiunea, domeniul de aplicare și conținutul acestora. Dacă o schemă de obligații în materie de eficiență energetică nu permite măsuri care se referă la consumatori individuali de energie, statul membru poate lua măsuri pentru a atenua sărăcia energetică exclusiv prin intermediul unor măsuri de politică alternative.

| (24) | Aproximativ 50 de milioane de gospodării din Uniune se află în situație de sărăcie energetică. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică trebuie să se afle în centrul oricăror strategii rentabile de abordare a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor și sunt complementare politicilor de securitate socială la nivelul statelor membre. Pentru a se asigura că măsurile vizând eficiența energetică atenuează sărăcia energetică pentru chiriași în mod durabil, ar trebui să se ia în considerare rentabilitatea acestor măsuri, precum și accesibilitatea acestora din punct de vedere financiar pentru proprietari și chiriași, și ar trebui să fie garantat, la nivel de stat membru, un sprijin financiar adecvat pentru astfel de măsuri. Parcul imobiliar al Uniunii trebuie să fie convertit, pe termen lung, în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Ratele actuale de renovare a clădirilor sunt insuficiente, iar clădirile ocupate de cetățeni cu venituri scăzute, care se află în situație de sărăcie energetică, sunt cele la care se ajunge cel mai greu. Măsurile prevăzute în prezenta directivă cu privire la obligațiile privind economiile de energie, schemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative sunt, prin urmare, deosebit de importante. |
| --- | --- |

(24)

Aproximativ 50 de milioane de gospodării din Uniune se află în situație de sărăcie energetică. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică trebuie să se afle în centrul oricăror strategii rentabile de abordare a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor și sunt complementare politicilor de securitate socială la nivelul statelor membre. Pentru a se asigura că măsurile vizând eficiența energetică atenuează sărăcia energetică pentru chiriași în mod durabil, ar trebui să se ia în considerare rentabilitatea acestor măsuri, precum și accesibilitatea acestora din punct de vedere financiar pentru proprietari și chiriași, și ar trebui să fie garantat, la nivel de stat membru, un sprijin financiar adecvat pentru astfel de măsuri. Parcul imobiliar al Uniunii trebuie să fie convertit, pe termen lung, în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Ratele actuale de renovare a clădirilor sunt insuficiente, iar clădirile ocupate de cetățeni cu venituri scăzute, care se află în situație de sărăcie energetică, sunt cele la care se ajunge cel mai greu. Măsurile prevăzute în prezenta directivă cu privire la obligațiile privind economiile de energie, schemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative sunt, prin urmare, deosebit de importante.

| (25) | În vederea obținerii unor cheltuieli de consum scăzute la plata facturilor de energie, s-ar putea acorda sprijin consumatorilor pentru ca aceștia să își reducă consumul de energie prin reducerea nevoilor energetice ale clădirilor și prin îmbunătățirea eficienței aparatelor electrocasnice, care ar trebui combinate cu disponibilitatea unor moduri de transport cu consum redus de energie, integrate în transportul public și cu bicicleta. |
| --- | --- |

(25)

În vederea obținerii unor cheltuieli de consum scăzute la plata facturilor de energie, s-ar putea acorda sprijin consumatorilor pentru ca aceștia să își reducă consumul de energie prin reducerea nevoilor energetice ale clădirilor și prin îmbunătățirea eficienței aparatelor electrocasnice, care ar trebui combinate cu disponibilitatea unor moduri de transport cu consum redus de energie, integrate în transportul public și cu bicicleta.

| (26) | Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe. |
| --- | --- |

(26)

Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe.

| (27) | Costurile și beneficiile tuturor măsurilor de eficiență energetică luate, inclusiv perioadele de recuperare a investiției, ar trebui să fie pe deplin transparente pentru consumatori. |
| --- | --- |

(27)

Costurile și beneficiile tuturor măsurilor de eficiență energetică luate, inclusiv perioadele de recuperare a investiției, ar trebui să fie pe deplin transparente pentru consumatori.

| (28) | La punerea în aplicare a Directivei 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate cu principiile economiei circulare. |
| --- | --- |

(28)

La punerea în aplicare a Directivei 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate cu principiile economiei circulare.

| (29) | Profitând de noile tehnologii și modele de afaceri, statele membre ar trebui să se străduiască să promoveze și să faciliteze adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, inclusiv prin intermediul unor servicii energetice inovatoare pentru clienții mari și mici. |
| --- | --- |

(29)

Profitând de noile tehnologii și modele de afaceri, statele membre ar trebui să se străduiască să promoveze și să faciliteze adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, inclusiv prin intermediul unor servicii energetice inovatoare pentru clienții mari și mici.

| (30) | Ca parte a măsurilor stabilite în comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie”, în contextul uniunii energetice și al strategiei privind încălzirea și răcirea, trebuie consolidate drepturile minime ale consumatorilor de a primi informații precise, fiabile, clare și prompte cu privire la consumul lor energetic. Articolele 9-11 și anexa VII din Directiva 2012/27/UE ar trebui modificate pentru a prevedea un feedback frecvent și consolidat referitor la consumul de energie, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil având în vedere dispozitivele de măsurare existente. Prezenta directivă clarifică faptul că rentabilitatea subcontorizării depinde de măsura în care costurile aferente sunt proporționale cu economiile de energie potențiale. La evaluarea măsurii în care subcontorizarea este rentabilă, se poate ține seama de efectul altor măsuri concrete planificate pentru o anumită clădire, cum ar fi orice renovare viitoare. |
| --- | --- |

(30)

Ca parte a măsurilor stabilite în comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie”, în contextul uniunii energetice și al strategiei privind încălzirea și răcirea, trebuie consolidate drepturile minime ale consumatorilor de a primi informații precise, fiabile, clare și prompte cu privire la consumul lor energetic. Articolele 9-11 și anexa VII din Directiva 2012/27/UE ar trebui modificate pentru a prevedea un feedback frecvent și consolidat referitor la consumul de energie, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil având în vedere dispozitivele de măsurare existente. Prezenta directivă clarifică faptul că rentabilitatea subcontorizării depinde de măsura în care costurile aferente sunt proporționale cu economiile de energie potențiale. La evaluarea măsurii în care subcontorizarea este rentabilă, se poate ține seama de efectul altor măsuri concrete planificate pentru o anumită clădire, cum ar fi orice renovare viitoare.

| (31) | Prezenta directivă clarifică, de asemenea, faptul că drepturile legate de facturare, precum și informațiile privind facturarea sau consumul ar trebui să se aplice consumatorilor de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră furnizată de o sursă centrală, chiar dacă aceștia nu au o relație contractuală directă, individuală, cu un furnizor de energie. Definiția termenului „client final” poate fi înțeleasă în sensul că se referă numai la persoanele fizice sau juridice care achiziționează energie pe baza unui contract individual direct cu un furnizor de energie. Prin urmare, în sensul dispozițiilor relevante, ar trebui să fie introdusă noțiunea de „utilizator final” pentru a face trimitere la un grup mai larg de consumatori și ar trebui să includă, pe lângă clienții finali care achiziționează încălzire, răcire sau apă caldă menajeră pentru uz final propriu, și ocupanții unor clădiri individuale sau ai unor unități individuale ale unor clădiri cu mai multe apartamente sau ale unor clădiri mixte, în cazul în care aceste unități sunt aprovizionate dintr-o sursă centrală, iar ocupanții lor nu au un contract direct sau individual cu furnizorul de energie. Noțiunea de „subcontorizare” ar trebui să facă trimitere la măsurarea consumului în unitățile individuale ale acestor clădiri. |
| --- | --- |

(31)

Prezenta directivă clarifică, de asemenea, faptul că drepturile legate de facturare, precum și informațiile privind facturarea sau consumul ar trebui să se aplice consumatorilor de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră furnizată de o sursă centrală, chiar dacă aceștia nu au o relație contractuală directă, individuală, cu un furnizor de energie. Definiția termenului „client final” poate fi înțeleasă în sensul că se referă numai la persoanele fizice sau juridice care achiziționează energie pe baza unui contract individual direct cu un furnizor de energie. Prin urmare, în sensul dispozițiilor relevante, ar trebui să fie introdusă noțiunea de „utilizator final” pentru a face trimitere la un grup mai larg de consumatori și ar trebui să includă, pe lângă clienții finali care achiziționează încălzire, răcire sau apă caldă menajeră pentru uz final propriu, și ocupanții unor clădiri individuale sau ai unor unități individuale ale unor clădiri cu mai multe apartamente sau ale unor clădiri mixte, în cazul în care aceste unități sunt aprovizionate dintr-o sursă centrală, iar ocupanții lor nu au un contract direct sau individual cu furnizorul de energie. Noțiunea de „subcontorizare” ar trebui să facă trimitere la măsurarea consumului în unitățile individuale ale acestor clădiri.

| (32) | Pentru a asigura transparența contabilizării consumului individual de energie termică și pentru a facilita astfel implementarea subcontorizării, statele membre ar trebui să se asigure că au instituit norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte. Pe lângă transparență, statele membre ar putea avea în vedere luarea unor măsuri pentru a consolida concurența în ceea ce privește furnizarea de servicii de subcontorizare, contribuind astfel la asigurarea faptului că toate costurile suportate de utilizatorii finali sunt rezonabile. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a asigura transparența contabilizării consumului individual de energie termică și pentru a facilita astfel implementarea subcontorizării, statele membre ar trebui să se asigure că au instituit norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte. Pe lângă transparență, statele membre ar putea avea în vedere luarea unor măsuri pentru a consolida concurența în ceea ce privește furnizarea de servicii de subcontorizare, contribuind astfel la asigurarea faptului că toate costurile suportate de utilizatorii finali sunt rezonabile.

| (33) | Până la 25 octombrie 2020, contoarele de căldură și repartitoarele de costuri pentru energia termică nou-instalate ar trebui să poată fi citite de la distanță pentru a asigura furnizarea frecventă și rentabilă a informațiilor referitoare la consum. Modificările la Directiva 2012/27/UE introduse prin prezenta directivă referitoare la contorizarea încălzirii, răcirii și apei calde menajere; subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră; cerințele privind citirea la distanță; informații privind facturarea și consumul pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră; costul accesării informațiilor privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și apa caldă menajeră; precum și cerințele minime privind informațiile referitoare la facturare și la consumul de încălzire, răcire și apă caldă menajeră, sunt destinate să se aplice numai încălzirii, răcirii și apei calde menajere furnizate dintr-o sursă centrală. Statele membre sunt libere să decidă dacă tehnologiile walk-by sau drive-by pot fi considerate că ar permite sau nu citirea de la distanță. Dispozitivele care pot fi citite de la distanță nu necesită accesul la apartamente sau unități individuale pentru a putea fi citite. |
| --- | --- |

(33)

Până la 25 octombrie 2020, contoarele de căldură și repartitoarele de costuri pentru energia termică nou-instalate ar trebui să poată fi citite de la distanță pentru a asigura furnizarea frecventă și rentabilă a informațiilor referitoare la consum. Modificările la Directiva 2012/27/UE introduse prin prezenta directivă referitoare la contorizarea încălzirii, răcirii și apei calde menajere; subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră; cerințele privind citirea la distanță; informații privind facturarea și consumul pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră; costul accesării informațiilor privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și apa caldă menajeră; precum și cerințele minime privind informațiile referitoare la facturare și la consumul de încălzire, răcire și apă caldă menajeră, sunt destinate să se aplice numai încălzirii, răcirii și apei calde menajere furnizate dintr-o sursă centrală. Statele membre sunt libere să decidă dacă tehnologiile walk-by sau drive-by pot fi considerate că ar permite sau nu citirea de la distanță. Dispozitivele care pot fi citite de la distanță nu necesită accesul la apartamente sau unități individuale pentru a putea fi citite.

| (34) | Statele membre ar trebui să țină cont de faptul că punerea în aplicare cu succes a noilor tehnologii pentru măsurarea consumului de energie necesită investiții sporite în educație și în competențe atât pentru utilizatori, cât și pentru furnizorii de energie. |
| --- | --- |

(34)

Statele membre ar trebui să țină cont de faptul că punerea în aplicare cu succes a noilor tehnologii pentru măsurarea consumului de energie necesită investiții sporite în educație și în competențe atât pentru utilizatori, cât și pentru furnizorii de energie.

| (35) | Informațiile privind facturarea și situațiile anuale reprezintă mijloace importante de informare a clienților referitor la consumul lor de energie. Datele privind consumul și costurile pot, de asemenea, să transmită alte informații care îi ajută pe consumatori să își compare contractul actual cu alte oferte și să utilizeze sisteme de gestionare a plângerilor și mecanisme alternative de soluționare a litigiilor. Cu toate acestea, având în vedere că litigiile legate de facturare reprezintă o sursă frecventă de plângeri ale consumatorilor și un factor care contribuie la niveluri scăzute persistente de satisfacție și de implicare ale consumatorilor în relația lor cu furnizorii lor de energie, este necesar ca facturile să fie mai simple, mai clare și mai ușor de înțeles, asigurând totodată că instrumentele separate, cum ar fi informațiile privind facturarea, instrumentele de informare și situațiile anuale, furnizează toate informațiile necesare pentru a le permite consumatorilor să își regleze consumul de energie, să compare ofertele și să schimbe furnizorii. |
| --- | --- |

(35)

Informațiile privind facturarea și situațiile anuale reprezintă mijloace importante de informare a clienților referitor la consumul lor de energie. Datele privind consumul și costurile pot, de asemenea, să transmită alte informații care îi ajută pe consumatori să își compare contractul actual cu alte oferte și să utilizeze sisteme de gestionare a plângerilor și mecanisme alternative de soluționare a litigiilor. Cu toate acestea, având în vedere că litigiile legate de facturare reprezintă o sursă frecventă de plângeri ale consumatorilor și un factor care contribuie la niveluri scăzute persistente de satisfacție și de implicare ale consumatorilor în relația lor cu furnizorii lor de energie, este necesar ca facturile să fie mai simple, mai clare și mai ușor de înțeles, asigurând totodată că instrumentele separate, cum ar fi informațiile privind facturarea, instrumentele de informare și situațiile anuale, furnizează toate informațiile necesare pentru a le permite consumatorilor să își regleze consumul de energie, să compare ofertele și să schimbe furnizorii.

| (36) | Măsurile din partea statelor membre ar trebui să fie sprijinite de instrumente financiare ale Uniunii bine concepute și eficace, precum fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice, precum și prin finanțare de către Banca Europeană de Investiții (BEI) și de către Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), care ar trebui să sprijine investițiile în materie de eficiență energetică în toate etapele lanțului energetic și să utilizeze o analiză cost-beneficiu cuprinzătoare, cu un model de rate de actualizare diferențiate. Sprijinul financiar ar trebui să se concentreze pe metode rentabile pentru creșterea eficienței energetice, ceea ce ar duce la o reducere a consumului de energie. BEI și BERD, împreună cu băncile naționale de promovare, ar trebui să conceapă, să genereze și să finanțeze programe și proiecte adaptate sectorului eficienței, inclusiv pentru gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică. |
| --- | --- |

(36)

Măsurile din partea statelor membre ar trebui să fie sprijinite de instrumente financiare ale Uniunii bine concepute și eficace, precum fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice, precum și prin finanțare de către Banca Europeană de Investiții (BEI) și de către Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), care ar trebui să sprijine investițiile în materie de eficiență energetică în toate etapele lanțului energetic și să utilizeze o analiză cost-beneficiu cuprinzătoare, cu un model de rate de actualizare diferențiate. Sprijinul financiar ar trebui să se concentreze pe metode rentabile pentru creșterea eficienței energetice, ceea ce ar duce la o reducere a consumului de energie. BEI și BERD, împreună cu băncile naționale de promovare, ar trebui să conceapă, să genereze și să finanțeze programe și proiecte adaptate sectorului eficienței, inclusiv pentru gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică.

| (37) | Pentru a permite actualizarea anexelor la Directiva 2012/27/UE și a valorilor de referință armonizate ale eficienței, este necesar să se prelungească delegarea de competențe acordată Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (11). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces în mod sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a permite actualizarea anexelor la Directiva 2012/27/UE și a valorilor de referință armonizate ale eficienței, este necesar să se prelungească delegarea de competențe acordată Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (11). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces în mod sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (38) | Pentru a putea evalua eficacitatea Directivei 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă, ar trebui introdusă cerința privind efectuarea unei reexaminări generale a respectivei directive și transmiterea a unui raport către Parlamentul European și către Consiliu până la data de 28 februarie 2024. Reexaminarea respectivă ar trebui să se realizeze după evaluarea la nivel global a Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 2023, pentru a permite introducerea alinierilor necesare la respectivul proces, ținând seama, de asemenea, de evoluțiile economice și în materie de inovare. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a putea evalua eficacitatea Directivei 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă, ar trebui introdusă cerința privind efectuarea unei reexaminări generale a respectivei directive și transmiterea a unui raport către Parlamentul European și către Consiliu până la data de 28 februarie 2024. Reexaminarea respectivă ar trebui să se realizeze după evaluarea la nivel global a Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 2023, pentru a permite introducerea alinierilor necesare la respectivul proces, ținând seama, de asemenea, de evoluțiile economice și în materie de inovare.

| (39) | Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în Directiva 2012/27/UE, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți. |
| --- | --- |

(39)

Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în Directiva 2012/27/UE, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți.

| (40) | Reflectând progresul tehnologic și sporirea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul producției de energie electrică, coeficientul implicit pentru economii în kWh de energie electrică ar trebui revizuit pentru a reflecta modificarea factorului de energie primară (FEP) pentru energia electrică. Calculele care reflectă mixul energetic al FEP pentru energia electrică se bazează pe valorile medii anuale. Pentru producerea de căldură și de energie electrică nucleară se folosește metoda de contabilizare a „conținutului de energie fizică”, iar pentru producerea de căldură și de energie electrică din combustibili fosili și din biomasă se folosește metoda „de eficiență a conversiei tehnice”. Pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, metoda reprezintă echivalentul direct bazat pe abordarea „energiei primare totale”. Pentru a calcula ponderea energiei primare pentru energia electrică în cadrul cogenerării, se aplică metoda stabilită în anexa II la Directiva 2012/27/UE. Se folosește mai degrabă o poziție medie pe piață, decât una marginală. Eficiența conversiilor se presupune a fi de 100 % pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, de 10 % pentru centralele geotermice și de 33 % pentru centralele nucleare. Eficiența totală pentru cogenerare se calculează pe baza celor mai recente date de la Eurostat. În ceea ce privește limitele sistemului, valoarea FEP este 1 pentru toate sursele de energie. Valoarea FEP se referă la anul 2018 și se bazează pe date interpolate din cea mai recentă versiune a scenariului de referință PRIMES pentru 2015 și 2020 și ajustate cu datele Eurostat până în 2016. Analiza cuprinde statele membre și Norvegia. Setul de date pentru Norvegia se bazează pe datele din Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică. |
| --- | --- |

(40)

Reflectând progresul tehnologic și sporirea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul producției de energie electrică, coeficientul implicit pentru economii în kWh de energie electrică ar trebui revizuit pentru a reflecta modificarea factorului de energie primară (FEP) pentru energia electrică. Calculele care reflectă mixul energetic al FEP pentru energia electrică se bazează pe valorile medii anuale. Pentru producerea de căldură și de energie electrică nucleară se folosește metoda de contabilizare a „conținutului de energie fizică”, iar pentru producerea de căldură și de energie electrică din combustibili fosili și din biomasă se folosește metoda „de eficiență a conversiei tehnice”. Pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, metoda reprezintă echivalentul direct bazat pe abordarea „energiei primare totale”. Pentru a calcula ponderea energiei primare pentru energia electrică în cadrul cogenerării, se aplică metoda stabilită în anexa II la Directiva 2012/27/UE. Se folosește mai degrabă o poziție medie pe piață, decât una marginală. Eficiența conversiilor se presupune a fi de 100 % pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, de 10 % pentru centralele geotermice și de 33 % pentru centralele nucleare. Eficiența totală pentru cogenerare se calculează pe baza celor mai recente date de la Eurostat. În ceea ce privește limitele sistemului, valoarea FEP este 1 pentru toate sursele de energie. Valoarea FEP se referă la anul 2018 și se bazează pe date interpolate din cea mai recentă versiune a scenariului de referință PRIMES pentru 2015 și 2020 și ajustate cu datele Eurostat până în 2016. Analiza cuprinde statele membre și Norvegia. Setul de date pentru Norvegia se bazează pe datele din Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică.

| (41) | Economiile de energie care rezultă din punerea în aplicare a dreptului Uniunii nu ar trebui declarate decât în cazul în care acestea rezultă dintr-o măsură ce depășește minimul impus de actele juridice ale Uniunii în cauză, fie prin stabilirea unor cerințe mai ambițioase de eficiență energetică la nivelul statelor membre, fie prin sporirea gradului de utilizare a măsurii. Clădirile prezintă un potențial semnificativ pentru sporirea în continuare a eficienței energetice, iar renovarea clădirilor reprezintă un element esențial și pe termen lung cu economii de scară în ceea ce privește sporirea economiilor de energie. Prin urmare, este necesar să se clarifice faptul că toate economiile de energie care rezultă din măsurile ce promovează renovarea clădirilor existente pot fi declarate, cu condiția să depășească economiile care s-ar fi produs în absența măsurii de politică respective și cu condiția ca statul membru să demonstreze că părțile obligate, participante sau mandatate au contribuit efectiv la realizarea economiilor de energie declarate. |
| --- | --- |

(41)

Economiile de energie care rezultă din punerea în aplicare a dreptului Uniunii nu ar trebui declarate decât în cazul în care acestea rezultă dintr-o măsură ce depășește minimul impus de actele juridice ale Uniunii în cauză, fie prin stabilirea unor cerințe mai ambițioase de eficiență energetică la nivelul statelor membre, fie prin sporirea gradului de utilizare a măsurii. Clădirile prezintă un potențial semnificativ pentru sporirea în continuare a eficienței energetice, iar renovarea clădirilor reprezintă un element esențial și pe termen lung cu economii de scară în ceea ce privește sporirea economiilor de energie. Prin urmare, este necesar să se clarifice faptul că toate economiile de energie care rezultă din măsurile ce promovează renovarea clădirilor existente pot fi declarate, cu condiția să depășească economiile care s-ar fi produs în absența măsurii de politică respective și cu condiția ca statul membru să demonstreze că părțile obligate, participante sau mandatate au contribuit efectiv la realizarea economiilor de energie declarate.

| (42) | În conformitate cu Strategia privind uniunea energetică și cu principiile unei mai bune reglementări, ar trebui să se acorde o mai mare importanță normelor privind monitorizarea și verificarea punerii în aplicare a schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor de politică alternative, inclusiv cerinței de a verifica un eșantion de măsuri reprezentativ din punct de vedere statistic. În Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă, „o parte semnificativă și un eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic” din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui interpretate ca necesitând stabilirea unui subgrup al unei populații statistice al măsurilor de economii de energie în cauză în așa fel încât să reflecte cu acuratețe întreaga populație a tuturor măsurilor de economisire de energie, permițând astfel formularea unor concluzii suficient de fiabile cu privire la încrederea în ansamblul măsurilor. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu Strategia privind uniunea energetică și cu principiile unei mai bune reglementări, ar trebui să se acorde o mai mare importanță normelor privind monitorizarea și verificarea punerii în aplicare a schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor de politică alternative, inclusiv cerinței de a verifica un eșantion de măsuri reprezentativ din punct de vedere statistic. În Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă, „o parte semnificativă și un eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic” din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui interpretate ca necesitând stabilirea unui subgrup al unei populații statistice al măsurilor de economii de energie în cauză în așa fel încât să reflecte cu acuratețe întreaga populație a tuturor măsurilor de economisire de energie, permițând astfel formularea unor concluzii suficient de fiabile cu privire la încrederea în ansamblul măsurilor.

| (43) | Energia generată pe sau în clădiri prin tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile reduce cantitatea de energie furnizată din combustibili fosili. Reducerea consumului de energie și utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul construcțiilor reprezintă măsuri importante pentru a reduce dependența energetică a Uniunii și emisiile de gaze cu efect de seră, îndeosebi având în vedere obiectivele ambițioase privind clima și energia stabilite pentru 2030, precum și angajamentul global asumat în contextul Acordului de la Paris. În sensul obligației ce le revine privind economiile cumulate de energie, statele membre pot lua în calcul, după caz, economiile de energie din surse regenerabile generate pe sau în clădiri pentru uz propriu în vederea îndeplinirii cerințelor lor privind economiile de energie. |
| --- | --- |

(43)

Energia generată pe sau în clădiri prin tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile reduce cantitatea de energie furnizată din combustibili fosili. Reducerea consumului de energie și utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul construcțiilor reprezintă măsuri importante pentru a reduce dependența energetică a Uniunii și emisiile de gaze cu efect de seră, îndeosebi având în vedere obiectivele ambițioase privind clima și energia stabilite pentru 2030, precum și angajamentul global asumat în contextul Acordului de la Paris. În sensul obligației ce le revine privind economiile cumulate de energie, statele membre pot lua în calcul, după caz, economiile de energie din surse regenerabile generate pe sau în clădiri pentru uz propriu în vederea îndeplinirii cerințelor lor privind economiile de energie.

| (44) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (12), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor de transpunere să transmită, de asemenea, unul sau mai multe documente care să explice relația dintre elementele unei directive și elementele corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente. |
| --- | --- |

(44)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (12), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor de transpunere să transmită, de asemenea, unul sau mai multe documente care să explice relația dintre elementele unei directive și elementele corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente.

| (45) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind eficiența energetică, de 20 % până în 2020 și de cel puțin 32,5 % până în 2030, și de a deschide calea pentru viitoare creșteri ale eficienței energetice după respectivele date, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere dimensiunea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta anumite măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate. |
| --- | --- |

(45)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind eficiența energetică, de 20 % până în 2020 și de cel puțin 32,5 % până în 2030, și de a deschide calea pentru viitoare creșteri ale eficienței energetice după respectivele date, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere dimensiunea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta anumite măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate.

| (46) | Prin urmare, Directiva 2012/27/UE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, Directiva 2012/27/UE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2012/27/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Prezenta directivă stabilește un cadru comun de măsuri pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii, cu scopul de a se asigura atingerea obiectivelor principale ale Uniunii privind eficiența energetică de 20 % pentru anul 2020 și a obiectivelor sale principale privind eficiența energetică de cel puțin 32,5 % pentru anul 2030 și de a deschide calea pentru viitoare creșteri ale eficienței energetice după aceste date.
  Prezenta directivă stabilește norme menite să elimine obstacolele existente pe piața energiei și să depășească deficiențele pieței care împiedică eficiența în ceea ce privește aprovizionarea și utilizarea energiei și prevede stabilirea de obiective și contribuții naționale indicative în materie de eficiență energetică pentru 2020 și pentru 2030.
  Prezenta directivă contribuie la punerea în aplicare a principiului «eficiența energetică înainte de toate».” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prezenta directivă stabilește un cadru comun de măsuri pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii, cu scopul de a se asigura atingerea obiectivelor principale ale Uniunii privind eficiența energetică de 20 % pentru anul 2020 și a obiectivelor sale principale privind eficiența energetică de cel puțin 32,5 % pentru anul 2030 și de a deschide calea pentru viitoare creșteri ale eficienței energetice după aceste date.

Prezenta directivă stabilește norme menite să elimine obstacolele existente pe piața energiei și să depășească deficiențele pieței care împiedică eficiența în ceea ce privește aprovizionarea și utilizarea energiei și prevede stabilirea de obiective și contribuții naționale indicative în materie de eficiență energetică pentru 2020 și pentru 2030.

Prezenta directivă contribuie la punerea în aplicare a principiului «eficiența energetică înainte de toate».”

| 2. | La articolul 3 se adaugă următoarele alineate:

  „(4)   Până la 31 octombrie 2022, Comisia evaluează dacă Uniunea și-a atins obiectivele principal privind eficiența energetică pentru 2020.


  (5)   Fiecare stat membru stabilește contribuții orientative privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii pentru 2030 menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta directivă, în conformitate cu articolele 4 și 6 din Regulamentul (UE) 2018/1999 (*1). Atunci când stabilesc contribuțiile respective, statele membre țin seama de faptul că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 273 Mtep de energie primară și/sau de maximum 956 Mtep de energie finală. Statele membre notifică aceste contribuții Comisiei, în cadrul planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, conform articolelor 3 și 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999.


  (6)   Comisia evaluează obiectivele principale ale Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 prevăzute la articolul 1 alineatul (1) în vederea transmiterii, până în 2023, a unei propuneri legislative de revizuire în sens ascendent a respectivelor obiective în cazul unor reduceri substanțiale ale costurilor rezultate în urma evoluțiilor economice sau tehnologice sau dacă este necesar în vederea îndeplinirii angajamentelor internaționale ale Uniunii pentru decarbonizare.


  (*1)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

2.

La articolul 3 se adaugă următoarele alineate:

„(4)   Până la 31 octombrie 2022, Comisia evaluează dacă Uniunea și-a atins obiectivele principal privind eficiența energetică pentru 2020.

(5)   Fiecare stat membru stabilește contribuții orientative privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii pentru 2030 menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta directivă, în conformitate cu articolele 4 și 6 din Regulamentul (UE) 2018/1999 (*1). Atunci când stabilesc contribuțiile respective, statele membre țin seama de faptul că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 273 Mtep de energie primară și/sau de maximum 956 Mtep de energie finală. Statele membre notifică aceste contribuții Comisiei, în cadrul planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, conform articolelor 3 și 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

(6)   Comisia evaluează obiectivele principale ale Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 prevăzute la articolul 1 alineatul (1) în vederea transmiterii, până în 2023, a unei propuneri legislative de revizuire în sens ascendent a respectivelor obiective în cazul unor reduceri substanțiale ale costurilor rezultate în urma evoluțiilor economice sau tehnologice sau dacă este necesar în vederea îndeplinirii angajamentelor internaționale ale Uniunii pentru decarbonizare.

(*1)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”
  "

*1

| 3. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 7
  Obligația privind economiile de energie

  (1)   Statele membre realizează economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale cel puțin echivalente cu:






  (a) | noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, de 1,5 % din volumul vânzărilor anuale de energie către clienții finali, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2013. Vânzările de energie, ca volum, utilizate în transport, pot fi excluse parțial sau integral din acest calcul; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Obligația privind economiile de energie

(1)   Statele membre realizează economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale cel puțin echivalente cu:

(a)

noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, de 1,5 % din volumul vânzărilor anuale de energie către clienții finali, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2013. Vânzările de energie, ca volum, utilizate în transport, pot fi excluse parțial sau integral din acest calcul;

| (b) | noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2030, de 0,8 % din consumul anual de energie finală, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019. Prin derogare de la respectiva obligație, Cipru și Malta realizează noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2030, echivalente cu 0,24 % din consumul anual de energie finală, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019. |
| --- | --- |

(b)

noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2030, de 0,8 % din consumul anual de energie finală, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019. Prin derogare de la respectiva obligație, Cipru și Malta realizează noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2030, echivalente cu 0,24 % din consumul anual de energie finală, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019.

Statele membre pot lua în calcul economiile de energie care rezultă în urma măsurilor de politică, indiferent dacă au fost introduse până la 31 decembrie 2020 sau după această dată, cu condiția ca măsurile respective să ducă la noi acțiuni individuale care să fie întreprinse după 31 decembrie 2020.

Statele membre continuă să realizeze noi economii anuale, în conformitate cu primul paragraf litera (b), pe perioade de câte zece ani după 2030, cu excepția cazului în care revizuirile efectuate de Comisie până în 2027 și la fiecare 10 ani după aceea concluzionează că nu este necesară îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Uniunii privind energia și clima pentru 2050.

Statele membre decid modul în care eșalonează cantitatea calculată de economii noi pe fiecare dintre perioadele menționate la primul paragraf literele (a) și (b), cu condiția ca economiile obligatorii cumulate totale de energie la nivelul utilizării finale să fi fost realizate până la finalul fiecărei perioade de obligații.

(2)   Cu condiția ca statele membre să își fi îndeplinit cel puțin obligația privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), acestea pot calcula cantitatea obligatorie de economii de energie printr-unul sau mai multe dintre următoarele mijloace:

| (a) | aplicarea unei rate anuale a economiilor privind vânzările de energie către clienții finali sau privind consumul de energie finală, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea unei rate anuale a economiilor privind vânzările de energie către clienții finali sau privind consumul de energie finală, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019;

| (b) | excluderea parțială sau totală din scenariul de referință pentru calcularea energiei utilizate în transporturi; |
| --- | --- |

(b)

excluderea parțială sau totală din scenariul de referință pentru calcularea energiei utilizate în transporturi;

| (c) | utilizarea oricăreia dintre opțiunile prevăzute la alineatul (4). |
| --- | --- |

(c)

utilizarea oricăreia dintre opțiunile prevăzute la alineatul (4).

(3)   În cazul în care statele membre utilizează posibilitățile prevăzute la alineatul (2) litera (a), (b) sau (c), acestea stabilesc:

| (a) | propria rată anuală a economiilor care va fi aplicată la calcularea economiilor lor cumulate de energie la nivelul utilizării finale și care asigură faptul că cantitatea finală a economiilor lor nete de energie nu este mai scăzută decât cea a economiilor obligatorii în temeiul alineatului (1) primul paragraf litera (b); și |
| --- | --- |

(a)

propria rată anuală a economiilor care va fi aplicată la calcularea economiilor lor cumulate de energie la nivelul utilizării finale și care asigură faptul că cantitatea finală a economiilor lor nete de energie nu este mai scăzută decât cea a economiilor obligatorii în temeiul alineatului (1) primul paragraf litera (b); și

| (b) | propriul scenariu de referință pentru calcul, care poate exclude parțial sau total energia utilizată în transporturi. |
| --- | --- |

(b)

propriul scenariu de referință pentru calcul, care poate exclude parțial sau total energia utilizată în transporturi.

(4)   Sub rezerva alineatului (5), fiecare stat membru poate:

| (a) | să efectueze calculul prevăzut la alineatul (1) primul paragraf litera (a), utilizând valori de 1 % în 2014 și 2015; 1,25 % în 2016 și 2017, și 1,5 % în 2018, 2019 și 2020; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze calculul prevăzut la alineatul (1) primul paragraf litera (a), utilizând valori de 1 % în 2014 și 2015; 1,25 % în 2016 și 2017, și 1,5 % în 2018, 2019 și 2020;

| (b) | să excludă din calcul, ca volum, toate sau o parte din vânzările de energie utilizată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a), sau energia finală consumată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), de activitățile industriale enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(b)

să excludă din calcul, ca volum, toate sau o parte din vânzările de energie utilizată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a), sau energia finală consumată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), de activitățile industriale enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE;

| (c) | să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie realizate în sectoarele transformării, distribuției și transportului de energie, inclusiv în infrastructurile eficiente de termoficare și de răcire centralizată, ca urmare a punerii în aplicare a cerințelor prevăzute la articolul 14 alineatul (4), la articolul 14 alineatul (5) litera (b) și la articolul 15 alineatele (1)-(6) și (9). Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile lor de politică preconizate în temeiul prezentei litere pentru perioada 1 ianuarie 2021-31 decembrie 2030, ca parte a planurilor lor energetice și climatice naționale integrate. Impactul respectivelor măsuri se calculează în conformitate cu anexa V și se include în planurile respective; |
| --- | --- |

(c)

să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie realizate în sectoarele transformării, distribuției și transportului de energie, inclusiv în infrastructurile eficiente de termoficare și de răcire centralizată, ca urmare a punerii în aplicare a cerințelor prevăzute la articolul 14 alineatul (4), la articolul 14 alineatul (5) litera (b) și la articolul 15 alineatele (1)-(6) și (9). Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile lor de politică preconizate în temeiul prezentei litere pentru perioada 1 ianuarie 2021-31 decembrie 2030, ca parte a planurilor lor energetice și climatice naționale integrate. Impactul respectivelor măsuri se calculează în conformitate cu anexa V și se include în planurile respective;

| (d) | să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie rezultate din acțiuni specifice recent implementate, începând de la 31 decembrie 2008, care continuă să aibă impact în 2020 în ceea ce privește perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a) și după 2020 în ceea ce privește perioada prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), și care pot fi măsurate și verificate; |
| --- | --- |

(d)

să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie rezultate din acțiuni specifice recent implementate, începând de la 31 decembrie 2008, care continuă să aibă impact în 2020 în ceea ce privește perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a) și după 2020 în ceea ce privește perioada prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), și care pot fi măsurate și verificate;

| (e) | să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie care rezultă din adoptarea unor măsuri de politică, cu condiția să se poată demonstra că măsurile respective au ca rezultat acțiuni individuale derulate în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

(e)

să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie care rezultă din adoptarea unor măsuri de politică, cu condiția să se poată demonstra că măsurile respective au ca rezultat acțiuni individuale derulate în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020;

| (f) | să excludă din calculul cantității obligatorii de economii de energie 30 % din cantitatea verificabilă de energie produsă pe sau în clădiri pentru uz propriu ca urmare a măsurilor de politică vizând promovarea instalării de noi tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(f)

să excludă din calculul cantității obligatorii de economii de energie 30 % din cantitatea verificabilă de energie produsă pe sau în clădiri pentru uz propriu ca urmare a măsurilor de politică vizând promovarea instalării de noi tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile;

| (g) | să includă în calculul cantității obligatorie de economii de energie, economiile de energie care depășesc economiile obligatorii de energie pentru perioada de obligații cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca economiile respective să rezulte din acțiuni individuale derulate în temeiul măsurilor de politică menționate la articolele 7a și 7b, notificate de către statele membre în cadrul planurilor lor de acțiune naționale privind eficiența energetică și raportate în rapoartele lor intermediare în conformitate cu articolul 24. |
| --- | --- |

(g)

să includă în calculul cantității obligatorie de economii de energie, economiile de energie care depășesc economiile obligatorii de energie pentru perioada de obligații cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca economiile respective să rezulte din acțiuni individuale derulate în temeiul măsurilor de politică menționate la articolele 7a și 7b, notificate de către statele membre în cadrul planurilor lor de acțiune naționale privind eficiența energetică și raportate în rapoartele lor intermediare în conformitate cu articolul 24.

(5)   Statele membre aplică și calculează efectul opțiunilor selectate în temeiul alineatului (4) pentru perioadele menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) separat:

| (a) | pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (a), statele membre pot utiliza alineatul (4) literele (a)-(d). Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (4), cumulate, reprezintă maximum 25 % din cantitatea de economii de energie prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a); |
| --- | --- |

(a)

pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (a), statele membre pot utiliza alineatul (4) literele (a)-(d). Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (4), cumulate, reprezintă maximum 25 % din cantitatea de economii de energie prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a);

| (b) | pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b), statele membre pot utiliza alineatul (4) literele (b)-(g), cu condiția ca acțiunile individuale menționate la alineatului (4) litera (d) să continue să aibă un impact verificabil și măsurabil după 31 decembrie 2020. Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (4), cumulate, nu vor conduce la o reducere cu mai mult de 35 % a cantității de economii de energie calculată în conformitate cu alineatele (2) și (3). |
| --- | --- |

(b)

pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b), statele membre pot utiliza alineatul (4) literele (b)-(g), cu condiția ca acțiunile individuale menționate la alineatului (4) litera (d) să continue să aibă un impact verificabil și măsurabil după 31 decembrie 2020. Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (4), cumulate, nu vor conduce la o reducere cu mai mult de 35 % a cantității de economii de energie calculată în conformitate cu alineatele (2) și (3).

Indiferent dacă statele membre exclud parțial sau total energia utilizată în transporturi din scenariul lor de referință pentru calcul sau utilizează oricare dintre opțiunile enumerate la alineatul (4), acestea se asigură că cantitatea netă calculată de noi economii care trebuie obținută în consumul de energie finală în perioada de obligații cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030 nu este mai scăzută decât cantitatea care rezultă din aplicarea ratei anuale a economiilor prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b).

(6)   Statele membre descriu în planurile lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu anexa III la Regulamentul (UE) 2018/1999, calculul cantității de economii de energie care trebuie obținută în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030 prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b) din prezentul articol și explică, dacă este pertinent, cum au fost instituite rata anuală a economiilor și scenariul de referință pentru calcul, precum și cum și în ce măsură au fost aplicate opțiunile menționate la alineatul (4) din prezentul articol.

(7)   Economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu se includ în calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

(8)   Prin derogare de la alineatul (1) din prezentul articol, statele membre care permit părților obligate să folosească opțiunile menționate la articolul 7a alineatul (6) litera (b) pot, în sensul alineatului (1) primul paragraf litera (a) din prezentul articol, să ia în calcul economiile de energie obținute în oricare an după 2010 și anterior perioadei de obligații prevăzute la alineatul (1) primul paragraf litera (a) din prezentul articol ca și când respectivele economii de energie ar fi fost obținute după 31 decembrie 2013 și înainte de 1 ianuarie 2021, cu condiția să se aplice cumulativ următoarele circumstanțe:

| (a) | schema de obligații în materie de eficiență economică a fost în vigoare în orice moment în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2009 și 31 decembrie 2014 și a fost inclusă în primul plan național de acțiune pentru eficiență energetică al statului membru, transmis în temeiul articolului 24; |
| --- | --- |

(a)

schema de obligații în materie de eficiență economică a fost în vigoare în orice moment în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2009 și 31 decembrie 2014 și a fost inclusă în primul plan național de acțiune pentru eficiență energetică al statului membru, transmis în temeiul articolului 24;

| (b) | economiile au fost realizate în cadrul schemei de obligații; |
| --- | --- |

(b)

economiile au fost realizate în cadrul schemei de obligații;

| (c) | economiile sunt calculate în conformitate cu anexa V; |
| --- | --- |

(c)

economiile sunt calculate în conformitate cu anexa V;

| (d) | anii pentru care sunt luate în calcul economiile ca fiind obținute au fost raportați în cadrul Planurilor de acțiune naționale privind eficiența energetică în conformitate cu articolul 24 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

anii pentru care sunt luate în calcul economiile ca fiind obținute au fost raportați în cadrul Planurilor de acțiune naționale privind eficiența energetică în conformitate cu articolul 24 alineatul (2).

(9)   Statele membre se asigură că economiile rezultate în urma măsurilor de politică menționate la articolele 7a și 7b și la articolul 20 alineatul (6) sunt calculate în conformitate cu anexa V.

(10)   Statele membre obțin cantitatea obligatorie de economii de energie în temeiul alineatului (1) din prezentul articol fie prin stabilirea unei scheme de obligații în materie de eficiență energetică, menționată la articolul 7a, fie prin adoptarea măsurilor de politică alternative menționate la articolul 7b. Statele membre pot realiza o combinație între o schemă de obligații în materie de eficiență energetică și măsuri de politică alternative.

(11)   La elaborarea măsurilor de politică pentru a își îndeplini obligațiile privind economiile de energie, statele membre țin seama de necesitatea de a atenua sărăcia energetică în conformitate cu criterii stabilite de ele și ținând cont de practicile disponibile în domeniu, impunând ca, în măsura necesară, o parte din măsurile vizând eficiența energetică din cadrul schemelor de obligații în materie de eficiență energetică naționale ale acestora, din măsurile de politică alternative sau din programele sau măsurile finanțate în cadrul Fondului național pentru eficiență energetică să fie puse în aplicare în mod prioritar în rândul gospodăriilor vulnerabile, inclusiv cele aflate în situație de sărăcie energetică, și, după caz în rândul locuințelor sociale.

Statele membre includ informații cu privire la rezultatele măsurilor de atenuare a sărăciei energetice în contextul prezentei directive în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

(12)   Statele membre demonstrează că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie.”

| 4. | Se introduc următoarele articole:

  „Articolul 7a
  Scheme de obligații în materie de eficiență energetică

  (1)   În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza cantitatea de economii obligatorie conform articolului 7 alineatul (1) printr-o schemă de obligații în materie de eficiență energetică, acestea se asigură că părțile obligate menționate ca atare la alineatul (2) din prezentul articol care activează pe teritoriul fiecărui stat membru îndeplinesc, fără a aduce atingere articolului 7 alineatele (4) și (5), cerința privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale stabilită la articolul 7 alineatul (1).
  Dacă este cazul, statele membre pot decide ca părțile obligate să realizeze respectivele economii, în totalitate sau parțial, sub forma unei contribuții la Fondul național pentru eficiență energetică, în conformitate cu articolul 20 alineatul (6).


  (2)   Statele membre desemnează, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, părțile obligate din rândul distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor de combustibil utilizat în transporturi sau al comercianților care vând cu amănuntul combustibil utilizat în transporturi, care își desfășoară activitatea pe teritoriul lor. Cantitatea de economii de energie necesară pentru îndeplinirea obligației se realizează de părțile obligate din rândul clienților finali, desemnate de statul membru, în mod independent de calculul realizat în temeiul articolului 7 alineatul (1) sau, dacă statele membre decid astfel, prin intermediul economiilor certificate provenind de la alte părți, conform descrierii de la alineatul (5) litera (a) din prezentul articol.


  (3)   Atunci când societățile de vânzare cu amănuntul a energiei sunt desemnate ca părți obligate în temeiul alineatului (2), statele membre se asigură că, la îndeplinirea obligației care le revine, respectivele societăți de vânzare cu amănuntul a energiei nu creează bariere care împiedică consumatorii să treacă de la un furnizor la altul.


  (4)   Statele membre exprimă cantitatea obligatorie de economii de energie care revine fiecărei părți obligate în termeni de consum de energie finală sau primară al acestora. Metoda selectată pentru exprimarea cantității obligatorii de economii de energie este utilizată, de asemenea, la calcularea economiilor declarate de părțile obligate. Se aplică factorii de conversie stabiliți în anexa IV.


  (5)   Statele membre instituie sisteme de măsurare, de control și de verificare prin care se efectuează o verificare documentată în scris a cel puțin unei părți semnificative și a unui eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice instituite de către părțile obligate. Măsurarea, controlul și verificarea în cauză se realizează în mod independent față de părțile obligate.


  (6)   În cadrul schemei de obligații în materie de eficiență energetică, statele membre pot realiza una sau mai multe dintre următoarele:






  (a) | pot permite părților obligate să ia în calcul, pentru îndeplinirea obligației lor, economiile certificate de energie realizate de furnizorii de servicii energetice sau de alte părți terțe, inclusiv în cazul în care părțile obligate promovează, prin intermediul altor organisme acreditate de stat sau prin intermediul autorităților publice, măsuri care pot implica parteneriate formale și care pot fi combinate cu alte surse de finanțare. Atunci când permit acest lucru, statele membre se asigură că certificarea economiilor de energie urmează un proces de aprobare instituit în statele membre care este clar, transparent și deschis tuturor participanților de pe piață, și care vizează reducerea la minimum a costurilor de certificare; |
| --- | --- | --- |

4.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 7a

Scheme de obligații în materie de eficiență energetică

(1)   În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza cantitatea de economii obligatorie conform articolului 7 alineatul (1) printr-o schemă de obligații în materie de eficiență energetică, acestea se asigură că părțile obligate menționate ca atare la alineatul (2) din prezentul articol care activează pe teritoriul fiecărui stat membru îndeplinesc, fără a aduce atingere articolului 7 alineatele (4) și (5), cerința privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale stabilită la articolul 7 alineatul (1).

Dacă este cazul, statele membre pot decide ca părțile obligate să realizeze respectivele economii, în totalitate sau parțial, sub forma unei contribuții la Fondul național pentru eficiență energetică, în conformitate cu articolul 20 alineatul (6).

(2)   Statele membre desemnează, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, părțile obligate din rândul distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor de combustibil utilizat în transporturi sau al comercianților care vând cu amănuntul combustibil utilizat în transporturi, care își desfășoară activitatea pe teritoriul lor. Cantitatea de economii de energie necesară pentru îndeplinirea obligației se realizează de părțile obligate din rândul clienților finali, desemnate de statul membru, în mod independent de calculul realizat în temeiul articolului 7 alineatul (1) sau, dacă statele membre decid astfel, prin intermediul economiilor certificate provenind de la alte părți, conform descrierii de la alineatul (5) litera (a) din prezentul articol.

(3)   Atunci când societățile de vânzare cu amănuntul a energiei sunt desemnate ca părți obligate în temeiul alineatului (2), statele membre se asigură că, la îndeplinirea obligației care le revine, respectivele societăți de vânzare cu amănuntul a energiei nu creează bariere care împiedică consumatorii să treacă de la un furnizor la altul.

(4)   Statele membre exprimă cantitatea obligatorie de economii de energie care revine fiecărei părți obligate în termeni de consum de energie finală sau primară al acestora. Metoda selectată pentru exprimarea cantității obligatorii de economii de energie este utilizată, de asemenea, la calcularea economiilor declarate de părțile obligate. Se aplică factorii de conversie stabiliți în anexa IV.

(5)   Statele membre instituie sisteme de măsurare, de control și de verificare prin care se efectuează o verificare documentată în scris a cel puțin unei părți semnificative și a unui eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice instituite de către părțile obligate. Măsurarea, controlul și verificarea în cauză se realizează în mod independent față de părțile obligate.

(6)   În cadrul schemei de obligații în materie de eficiență energetică, statele membre pot realiza una sau mai multe dintre următoarele:

(a)

pot permite părților obligate să ia în calcul, pentru îndeplinirea obligației lor, economiile certificate de energie realizate de furnizorii de servicii energetice sau de alte părți terțe, inclusiv în cazul în care părțile obligate promovează, prin intermediul altor organisme acreditate de stat sau prin intermediul autorităților publice, măsuri care pot implica parteneriate formale și care pot fi combinate cu alte surse de finanțare. Atunci când permit acest lucru, statele membre se asigură că certificarea economiilor de energie urmează un proces de aprobare instituit în statele membre care este clar, transparent și deschis tuturor participanților de pe piață, și care vizează reducerea la minimum a costurilor de certificare;

| (b) | pot permite părților obligate să ia în calcul economiile obținute într-un anumit an ca și când acestea ar fi fost obținute în oricare dintre cei patru ani anteriori sau în oricare dintre următorii trei ani, atât timp cât nu se depășește sfârșitul perioadelor de obligații stabilite la articolul 7 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

pot permite părților obligate să ia în calcul economiile obținute într-un anumit an ca și când acestea ar fi fost obținute în oricare dintre cei patru ani anteriori sau în oricare dintre următorii trei ani, atât timp cât nu se depășește sfârșitul perioadelor de obligații stabilite la articolul 7 alineatul (1).

Statele membre evaluează și, după caz, iau măsuri pentru a reduce la minimum impactul costurilor directe și indirecte ale schemelor privind obligația de economisire a energiei asupra competitivității industriilor energointensive expuse concurenței internaționale.

(7)   Statele membre publică anual economiile de energie realizate de fiecare parte obligată sau de fiecare subcategorie de părți obligate, precum și economiile totale realizate în cadrul schemei.

Articolul 7b

Măsuri de politică alternative

(1)   În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza economiile obligatorii în temeiul articolului 7 alineatul (1) prin măsuri de politică alternative, ele se asigură, fără a aduce atingere articolului 7 alineatele (4) și (5), că economiile de energie obligatorii în temeiul articolului 7 alineatul (1) sunt realizate în rândul clienților finali.

(2)   Pentru toate măsurile în afara celor referitoare la impozitare, statele membre instituie sisteme de măsurare, de control și de verificare prin care se efectuează o verificare documentată în scris a cel puțin unei părți semnificative și a unui eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice puse în practică de către părțile participante sau mandatate. Măsurarea, controlul și verificarea se realizează în mod independent față de părțile participante sau mandatate.”

| 5. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Contorizarea gazelor naturale și a energiei electrice”; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Contorizarea gazelor naturale și a energiei electrice”;

| (b) | la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Statele membre garantează că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu economiile de energie potențiale, clienții finali de energie electrică și gaze naturale sunt dotați cu contoare individuale la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul real de energie al acestora și care furnizează informații despre timpul efectiv de utilizare.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre garantează că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu economiile de energie potențiale, clienții finali de energie electrică și gaze naturale sunt dotați cu contoare individuale la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul real de energie al acestora și care furnizează informații despre timpul efectiv de utilizare.”;

| (c) | alineatul (3) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se elimină.

| 6. | Se introduc următoarele articole:

  „Articolul 9a
  Contorizarea încălzirii, a răcirii și a apei calde menajere

  (1)   Statele membre se asigură că clienții finali de încălzire centralizată, răcire centralizată și apă caldă menajeră sunt dotați cu contoare la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul lor real de energie.


  (2)   În cazul în care încălzirea, răcirea sau apa caldă menajeră pentru o clădire sunt furnizate de la o sursă centrală care deservește mai multe clădiri sau de la un sistem de încălzire centralizată ori de la un sistem de răcire centralizată, se instalează un contor la schimbătorul de căldură sau la punctul de livrare.



  Articolul 9b
  Subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră

  (1)   În clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte dotate cu o sursă centrală de încălzire sau de răcire sau alimentate de sisteme de încălzire sau de răcire centralizată, se instalează contoare individuale pentru a măsura consumul de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră pentru fiecare unitate a clădirii, în cazul în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil, în sensul că este proporționat în raport cu posibilele economii de energie.
  În cazul în care utilizarea de contoare individuale nu este fezabilă din punct de vedere tehnic sau nu este rentabilă pentru contorizarea consumului în fiecare unitate a clădirii, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică pentru a măsura consumul de energie termică la fiecare corp de încălzire, cu excepția cazului în care statul membru în cauză demonstrează că instalarea unor astfel de repartitoare de costuri nu ar fi rentabilă. În aceste cazuri, pot fi avute în vedere metode alternative rentabile pentru măsurarea consumului de energie termică. Criteriile generale, metodologia și/sau procedurile pentru a determina lipsa de fezabilitate tehnică și nerentabilitatea sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru.


  (2)   În clădirile noi cu mai multe apartamente și în părțile rezidențiale ale clădirilor mixte noi, care sunt dotate cu o sursă centrală de încălzire pentru apa caldă menajeră ori sunt aprovizionate de la rețele de termoficare, sunt prevăzute contoare individuale pentru apa caldă menajeră, în pofida dispozițiilor de la alineatul (1) primul paragraf.


  (3)   În cazul în care clădirile cu mai multe apartamente sau clădirile mixte sunt alimentate de la rețele de termoficare sau de răcire centralizată sau în cazul în care prevalează sistemele comune proprii de încălzire sau de răcire pentru astfel de clădiri, statele membre se asigură că sunt instituite norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în aceste clădiri, pentru a asigura transparența și acuratețea contabilizării consumului individual. După caz, astfel de norme includ orientări privind modalitatea de repartizare a costurilor pentru energie utilizată după cum urmează:






  (a) | apă caldă menajeră; |
| --- | --- | --- |

6.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 9a

Contorizarea încălzirii, a răcirii și a apei calde menajere

(1)   Statele membre se asigură că clienții finali de încălzire centralizată, răcire centralizată și apă caldă menajeră sunt dotați cu contoare la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul lor real de energie.

(2)   În cazul în care încălzirea, răcirea sau apa caldă menajeră pentru o clădire sunt furnizate de la o sursă centrală care deservește mai multe clădiri sau de la un sistem de încălzire centralizată ori de la un sistem de răcire centralizată, se instalează un contor la schimbătorul de căldură sau la punctul de livrare.

Articolul 9b

Subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră

(1)   În clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte dotate cu o sursă centrală de încălzire sau de răcire sau alimentate de sisteme de încălzire sau de răcire centralizată, se instalează contoare individuale pentru a măsura consumul de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră pentru fiecare unitate a clădirii, în cazul în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil, în sensul că este proporționat în raport cu posibilele economii de energie.

În cazul în care utilizarea de contoare individuale nu este fezabilă din punct de vedere tehnic sau nu este rentabilă pentru contorizarea consumului în fiecare unitate a clădirii, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică pentru a măsura consumul de energie termică la fiecare corp de încălzire, cu excepția cazului în care statul membru în cauză demonstrează că instalarea unor astfel de repartitoare de costuri nu ar fi rentabilă. În aceste cazuri, pot fi avute în vedere metode alternative rentabile pentru măsurarea consumului de energie termică. Criteriile generale, metodologia și/sau procedurile pentru a determina lipsa de fezabilitate tehnică și nerentabilitatea sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru.

(2)   În clădirile noi cu mai multe apartamente și în părțile rezidențiale ale clădirilor mixte noi, care sunt dotate cu o sursă centrală de încălzire pentru apa caldă menajeră ori sunt aprovizionate de la rețele de termoficare, sunt prevăzute contoare individuale pentru apa caldă menajeră, în pofida dispozițiilor de la alineatul (1) primul paragraf.

(3)   În cazul în care clădirile cu mai multe apartamente sau clădirile mixte sunt alimentate de la rețele de termoficare sau de răcire centralizată sau în cazul în care prevalează sistemele comune proprii de încălzire sau de răcire pentru astfel de clădiri, statele membre se asigură că sunt instituite norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în aceste clădiri, pentru a asigura transparența și acuratețea contabilizării consumului individual. După caz, astfel de norme includ orientări privind modalitatea de repartizare a costurilor pentru energie utilizată după cum urmează:

(a)

apă caldă menajeră;

| (b) | energie termică distribuită de instalația clădirii și în scopul încălzirii spațiilor comune, în cazul în care casa scărilor și coridoarele sunt echipate cu corpuri de încălzire; |
| --- | --- |

(b)

energie termică distribuită de instalația clădirii și în scopul încălzirii spațiilor comune, în cazul în care casa scărilor și coridoarele sunt echipate cu corpuri de încălzire;

| (c) | în scopul încălzirii sau răcirii apartamentelor. |
| --- | --- |

(c)

în scopul încălzirii sau răcirii apartamentelor.

Articolul 9c

Cerințele privind citirea la distanță

(1)   În sensul articolelor 9a și 9b, contoarele și repartitoarele de costuri pentru energia termică instalate după 25 octombrie 2020 sunt dispozitive care pot fi citite de la distanță. Condițiile de fezabilitate tehnică și de rentabilitate prevăzute la articolul 9b alineatul (1) se aplică în continuare.

(2)   Contoarele și repartitoarele de costuri pentru energia termică care nu pot fi citite de la distanță dar care au fost deja instalate” se transformă astfel încât să poată fi citite de la distanță sau se înlocuiesc cu dispozitive care pot fi citite de la distanță până la 1 ianuarie 2027, cu excepția cazurilor în care statul membru în cauză demonstrează că acest lucru nu este rentabil.”

| 7. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Informațiile privind facturarea pentru consumul de gaze și de energie electrică”; |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Informațiile privind facturarea pentru consumul de gaze și de energie electrică”;

| (b) | la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   În cazul în care clienții finali nu dispun de contoarele inteligente menționate în Directiva 2009/72/CE și în Directiva 2009/73/CE, statele membre se asigură, până la 31 decembrie 2014, că informațiile privind facturarea sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real, în conformitate cu anexa VII punctul 1.1, de gaze și de energie electrică, atunci când acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și justificat din punct de vedere economic.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În cazul în care clienții finali nu dispun de contoarele inteligente menționate în Directiva 2009/72/CE și în Directiva 2009/73/CE, statele membre se asigură, până la 31 decembrie 2014, că informațiile privind facturarea sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real, în conformitate cu anexa VII punctul 1.1, de gaze și de energie electrică, atunci când acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și justificat din punct de vedere economic.”

| 8. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 10a
  Informații privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și pentru apa caldă menajeră

  (1)   Acolo unde sunt instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică, statele membre se asigură că informațiile privind facturarea și consumul sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real sau citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică, în conformitate cu punctele 1 și 2 din anexa VIIa pentru toți utilizatorii finali, și anume, pentru persoanele fizice sau juridice care achiziționează încălzire, răcire sau apă caldă menajeră pentru propria lor utilizare finală, sau persoanele fizice sau juridice care ocupă o clădire individuală sau o unitate în cadrul unei clădiri cu mai multe apartamente sau al unei clădiri mixte aprovizionate cu încălzire, răcire sau apă caldă menajeră de la o sursă centrală și care nu au un contract direct sau individual cu furnizorul de energie.
  În cazul în care un stat membru dispune în acest sens, obligația respectivă poate, mai puțin în ceea ce privește consumul subcontorizat bazat pe repartitoarele de costuri pentru energia termică conform articolului 9b, să fie îndeplinită printr-un sistem de autocitire periodică de către clientul final sau utilizatorul final, prin care acesta își citește contorul și transmite indexul. Factura se bazează pe o estimare a consumului sau pe o sumă forfetară numai în cazul în care consumatorul final sau utilizatorul final nu a transmis indexul contorului pentru o perioadă de facturare dată.


  (2)   Statele membre:






  (a) | impun ca, dacă sunt disponibile informații privind facturile la energie și consumul anterior sau indexuri ale repartitoarelor de costuri pentru energia termică ale utilizatorilor finali, acestea să fie puse la dispoziția unui furnizor de servicii energetice desemnat de utilizatorul final, la cererea acestuia; |
| --- | --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10a

Informații privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și pentru apa caldă menajeră

(1)   Acolo unde sunt instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică, statele membre se asigură că informațiile privind facturarea și consumul sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real sau citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică, în conformitate cu punctele 1 și 2 din anexa VIIa pentru toți utilizatorii finali, și anume, pentru persoanele fizice sau juridice care achiziționează încălzire, răcire sau apă caldă menajeră pentru propria lor utilizare finală, sau persoanele fizice sau juridice care ocupă o clădire individuală sau o unitate în cadrul unei clădiri cu mai multe apartamente sau al unei clădiri mixte aprovizionate cu încălzire, răcire sau apă caldă menajeră de la o sursă centrală și care nu au un contract direct sau individual cu furnizorul de energie.

În cazul în care un stat membru dispune în acest sens, obligația respectivă poate, mai puțin în ceea ce privește consumul subcontorizat bazat pe repartitoarele de costuri pentru energia termică conform articolului 9b, să fie îndeplinită printr-un sistem de autocitire periodică de către clientul final sau utilizatorul final, prin care acesta își citește contorul și transmite indexul. Factura se bazează pe o estimare a consumului sau pe o sumă forfetară numai în cazul în care consumatorul final sau utilizatorul final nu a transmis indexul contorului pentru o perioadă de facturare dată.

(2)   Statele membre:

(a)

impun ca, dacă sunt disponibile informații privind facturile la energie și consumul anterior sau indexuri ale repartitoarelor de costuri pentru energia termică ale utilizatorilor finali, acestea să fie puse la dispoziția unui furnizor de servicii energetice desemnat de utilizatorul final, la cererea acestuia;

| (b) | se asigură că li se oferă clienților finali opțiunea de a primi pe cale electronică facturile și informațiile privind facturarea; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că li se oferă clienților finali opțiunea de a primi pe cale electronică facturile și informațiile privind facturarea;

| (c) | se asigură că tuturor utilizatorilor finali li se furnizează, odată cu factura, informații clare și ușor de înțeles, în conformitate cu punctul 3 din anexa VIIa; și |
| --- | --- |

(c)

se asigură că tuturor utilizatorilor finali li se furnizează, odată cu factura, informații clare și ușor de înțeles, în conformitate cu punctul 3 din anexa VIIa; și

| (d) | promovează securitatea cibernetică și asigură protecția vieții private și a datelor utilizatorilor finali, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

promovează securitatea cibernetică și asigură protecția vieții private și a datelor utilizatorilor finali, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii.

Statele membre pot să prevadă ca, la cererea clientului final, furnizarea informațiilor privind facturarea să nu fie considerată a reprezenta o solicitare de plată. În astfel de cazuri, statele membre se asigură că se oferă modalități flexibile pentru plățile propriu-zise.

(3)   Statele membre decid cine este responsabil pentru furnizarea informațiilor prevăzute la alineatele (1) și (2) către utilizatorii finali care nu au un contract direct sau individual cu un furnizor de energie.”

| 9. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 11
  Costurile de acces la informațiile privind contorizarea și facturarea pentru consumul de gaze și de energie electrică
  Statele membre se asigură că clienții finali primesc, în mod gratuit, toate facturile și toate informațiile privind facturarea pentru consumul de energie, precum și că aceștia au un acces adecvat și gratuit la datele privind propriul consum.” |
| --- | --- |

9.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Costurile de acces la informațiile privind contorizarea și facturarea pentru consumul de gaze și de energie electrică

Statele membre se asigură că clienții finali primesc, în mod gratuit, toate facturile și toate informațiile privind facturarea pentru consumul de energie, precum și că aceștia au un acces adecvat și gratuit la datele privind propriul consum.”

| 10. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 11a
  Costurile de acces la informațiile privind contorizarea, facturarea și consumul pentru energie termică, răcire și apa caldă menajeră

  (1)   Statele membre se asigură că utilizatorii finali primesc, în mod gratuit, toate facturile și toate informațiile privind facturarea pentru consumul de energie, precum și că utilizatorii finali au acces în mod adecvat și gratuit la datele privind propriul consum.


  (2)   În pofida dispozițiilor de la alineatul (1) din prezentul articol, repartizarea costurilor aferente informațiilor privind facturarea pentru consumul individual de încălzire, răcire și apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și clădirile mixte, în conformitate cu articolul 9b, se efectuează fără scop lucrativ. Costurile care rezultă din atribuirea acestei sarcini unei terțe părți, precum un furnizor de servicii sau furnizorul local de energie, și care acoperă contorizarea, alocarea și contabilizarea consumului individual real în astfel de clădiri, pot fi transferate utilizatorilor finali, în măsura în care aceste costuri sunt rezonabile.


  (3)   Pentru a asigura costuri rezonabile pentru serviciile de subcontorizare, după cum se menționează la alineatul (2), statele membre pot stimula concurența în respectivul sector al serviciilor luând măsuri adecvate, cum ar fi recomandarea sau promovarea în alt mod a recurgerii la licitații sau a utilizării de aparate și sisteme interoperabile care să faciliteze trecerea de la un furnizor de servicii la altul.” |
| --- | --- |

10.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 11a

Costurile de acces la informațiile privind contorizarea, facturarea și consumul pentru energie termică, răcire și apa caldă menajeră

(1)   Statele membre se asigură că utilizatorii finali primesc, în mod gratuit, toate facturile și toate informațiile privind facturarea pentru consumul de energie, precum și că utilizatorii finali au acces în mod adecvat și gratuit la datele privind propriul consum.

(2)   În pofida dispozițiilor de la alineatul (1) din prezentul articol, repartizarea costurilor aferente informațiilor privind facturarea pentru consumul individual de încălzire, răcire și apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și clădirile mixte, în conformitate cu articolul 9b, se efectuează fără scop lucrativ. Costurile care rezultă din atribuirea acestei sarcini unei terțe părți, precum un furnizor de servicii sau furnizorul local de energie, și care acoperă contorizarea, alocarea și contabilizarea consumului individual real în astfel de clădiri, pot fi transferate utilizatorilor finali, în măsura în care aceste costuri sunt rezonabile.

(3)   Pentru a asigura costuri rezonabile pentru serviciile de subcontorizare, după cum se menționează la alineatul (2), statele membre pot stimula concurența în respectivul sector al serviciilor luând măsuri adecvate, cum ar fi recomandarea sau promovarea în alt mod a recurgerii la licitații sau a utilizării de aparate și sisteme interoperabile care să faciliteze trecerea de la un furnizor de servicii la altul.”

| 11. | La articolul 15 se introduce următorul alineat:

  „(2a)   Până la 31 decembrie 2020, Comisia, în urma consultării părților interesate, pregătește o metodologie comună, pentru a încuraja operatorii de rețea să reducă pierderile, să pună în aplicare un program de investiții în infrastructură rentabil din punctul de vedere al costurilor și eficient din punctul de vedere al energiei și să țină cont în mod corespunzător de eficiența energetică și de flexibilitatea rețelei.” |
| --- | --- |

11.

La articolul 15 se introduce următorul alineat:

„(2a)   Până la 31 decembrie 2020, Comisia, în urma consultării părților interesate, pregătește o metodologie comună, pentru a încuraja operatorii de rețea să reducă pierderile, să pună în aplicare un program de investiții în infrastructură rentabil din punctul de vedere al costurilor și eficient din punctul de vedere al energiei și să țină cont în mod corespunzător de eficiența energetică și de flexibilitatea rețelei.”

| 12. | La articolul 20 se adaugă următoarele alineate:

  „(3a)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a identifica posibile acțiuni pe care le-ar putea întreprinde.


  (3b)   Acțiunile menționate la alineatul (3a) includ următoarele:






  (a) | mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie pentru gestionarea riscului financiar; |
| --- | --- | --- |

12.

La articolul 20 se adaugă următoarele alineate:

„(3a)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a identifica posibile acțiuni pe care le-ar putea întreprinde.

(3b)   Acțiunile menționate la alineatul (3a) includ următoarele:

(a)

mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie pentru gestionarea riscului financiar;

| (b) | asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin:






  (i) | examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază; |
| --- | --- | --- |

(b)

asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin:

(i)

examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază;

| (ii) | sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică. |
| --- | --- |

(ii)

sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică.

(3c)   În scopul mobilizării finanțărilor private a măsurilor de eficiență energetică și de reabilitare energetică, la punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre:

| (a) | iau în considerare modalități de îmbunătățire a utilizării auditurilor energetice prevăzute la articolul 8 pentru a influența procesul decizional; |
| --- | --- |

(a)

iau în considerare modalități de îmbunătățire a utilizării auditurilor energetice prevăzute la articolul 8 pentru a influența procesul decizional;

| (b) | utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele propuse prin inițiativa «finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente». |
| --- | --- |

(b)

utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele propuse prin inițiativa «finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente».

(3d)   Până la 1 ianuarie 2020, Comisia oferă orientări statelor membre cu privire la modalitatea de deblocare a investițiilor private.”

| 13. | La articolul 22, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a modifica prezenta directivă adaptând la progresul tehnic valorile, metodele de calcul, coeficientul de energie primară implicit și cerințele menționate în anexele I-V, VII-X și XII.” |
| --- | --- |

13.

La articolul 22, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a modifica prezenta directivă adaptând la progresul tehnic valorile, metodele de calcul, coeficientul de energie primară implicit și cerințele menționate în anexele I-V, VII-X și XII.”

| 14. | Articolul 23 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 22 se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 24 decembrie 2018. Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de o durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.”; |
| --- | --- | --- |

14.

Articolul 23 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 22 se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 24 decembrie 2018. Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de o durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.”;

| (b) | se introduce următorul alineat:

  „(3a)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (*2).


  (*2)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.”
  " |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat:

„(3a)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (*2).

(*2)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.”
  "

*2

| 15. | Articolul 24 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat:

  „(4a)   În contextul raportului privind starea uniunii energetice, Comisia prezintă un raport privind funcționarea pieței carbonului în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) și alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) 2018/1999, ținând seama de efectele punerii în aplicare a prezentei directive.”; |
| --- | --- | --- |

15.

Articolul 24 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat:

„(4a)   În contextul raportului privind starea uniunii energetice, Comisia prezintă un raport privind funcționarea pieței carbonului în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) și alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) 2018/1999, ținând seama de efectele punerii în aplicare a prezentei directive.”;

| (b) | se adaugă următoarele alineate:

  „(12)   Până la 31 decembrie 2019, Comisia evaluează eficacitatea punerii în aplicare a definiției privind întreprinderile mici și mijlocii în scopul articolului 8 alineatul (4) și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Cât mai curând posibil după prezentarea respectivului raport, Comisia adoptă, după caz, propuneri legislative.


  (13)   Până la 1 ianuarie 2021, Comisia evaluează potențialul de eficiență energetică oferit de conversia, transformarea, transmiterea, transportul și stocarea energiei și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv este însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative.


  (14)   Până la 31 decembrie 2021, Comisia, cu excepția cazului în care între timp sunt propuse modificări ale dispozițiilor referitoare la piața cu amănuntul ale Directivei 2009/73/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor, efectuează o evaluare și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la dispozițiile privind contorizarea, facturarea și informațiile pentru consumatori vizând gazele naturale, cu scopul de a le alinia, după caz, la dispozițiile relevante vizând energia electrică din Directiva 2009/72/CE pentru a consolida protecția consumatorilor și a permite clienților finali să primească mai des informații clare și actualizate cu privire la consumul lor de gaz natural și să își regleze consumul de energie. Cât mai curând posibil după prezentarea raportului respectiv, Comisia adoptă, după caz, propuneri legislative.


  (15)   Până la 28 februarie 2024 și, ulterior, la fiecare cinci ani, Comisia evaluează prezenta directivă și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului.
  Respectiva evaluare include:






  (a) | o analiză pentru a stabili dacă cerințele și abordarea alternativă prevăzute la articolul 5 trebuie adaptate ulterior anului 2030; |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele alineate:

„(12)   Până la 31 decembrie 2019, Comisia evaluează eficacitatea punerii în aplicare a definiției privind întreprinderile mici și mijlocii în scopul articolului 8 alineatul (4) și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Cât mai curând posibil după prezentarea respectivului raport, Comisia adoptă, după caz, propuneri legislative.

(13)   Până la 1 ianuarie 2021, Comisia evaluează potențialul de eficiență energetică oferit de conversia, transformarea, transmiterea, transportul și stocarea energiei și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv este însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative.

(14)   Până la 31 decembrie 2021, Comisia, cu excepția cazului în care între timp sunt propuse modificări ale dispozițiilor referitoare la piața cu amănuntul ale Directivei 2009/73/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor, efectuează o evaluare și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la dispozițiile privind contorizarea, facturarea și informațiile pentru consumatori vizând gazele naturale, cu scopul de a le alinia, după caz, la dispozițiile relevante vizând energia electrică din Directiva 2009/72/CE pentru a consolida protecția consumatorilor și a permite clienților finali să primească mai des informații clare și actualizate cu privire la consumul lor de gaz natural și să își regleze consumul de energie. Cât mai curând posibil după prezentarea raportului respectiv, Comisia adoptă, după caz, propuneri legislative.

(15)   Până la 28 februarie 2024 și, ulterior, la fiecare cinci ani, Comisia evaluează prezenta directivă și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului.

Respectiva evaluare include:

(a)

o analiză pentru a stabili dacă cerințele și abordarea alternativă prevăzute la articolul 5 trebuie adaptate ulterior anului 2030;

| (b) | o evaluare a eficacității generale a prezentei directive și a necesității de a adapta în continuare politica de eficiență energetică a Uniunii în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice, rezultat în urma celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (*3) și în funcție de evoluțiile economice și din domeniul inovării. |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a eficacității generale a prezentei directive și a necesității de a adapta în continuare politica de eficiență energetică a Uniunii în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice, rezultat în urma celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (*3) și în funcție de evoluțiile economice și din domeniul inovării.

Raportul respectiv este însoțit, dacă este cazul, de propuneri de măsuri suplimentare.

(*3)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.”
  "

*3

| 16. | Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă. |
| --- | --- |

16.

Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 25 iunie 2020.

Cu toate acestea, statele membre garantează intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 punctele 5-10 și punctelor 3 și 4 din anexă până la 25 octombrie 2020.

Statele membre comunică de îndată Comisiei textul respectivelor măsuri.

Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 11 decembrie 2018.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  JO C 246, 28.7.2006, p. 42.

1

(2)  
  JO C 342, 12.10.2017, p. 119.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 13 noiembrie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 4 decembrie 2018.

3

(4)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

4

(5)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012. p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

6

(7)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

7

(8)  Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (JO L 344, 17.12.2016, p. 1).

8

(9)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

10

(11)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

11

(12)  
  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

12

---

ANEXĂ

Anexele la Directiva 2012/27/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La anexa IV, nota de subsol 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „(3) | Aplicabil în cazul în care economiile de energie sunt calculate ca energie primară prin intermediul unei abordări ascendente bazate pe consumul de energie finală. Pentru economiile de energie electrică în kWh, statele membre aplică un coeficient stabilit printr-o metodologie transparentă, în funcție de circumstanțele naționale care afectează consumul de energie primară, pentru a se asigura un calcul exact al economiilor reale. Circumstanțele respective sunt justificate, verificabile și bazate pe criterii obiective și nediscriminatorii. Pentru economiile de energie electrică în kWh, statele membre pot aplica un coeficient implicit de 2,1 sau pot decide să stabilească un coeficient diferit, cu condiția să poată justifica acest lucru. Atunci când procedează astfel, statele membre iau în considerare mixul lor energetic inclus în planurile lor energetice și climatice naționale integrate, care trebuie notificate Comisiei în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. Până la 25 decembrie 2022 și, ulterior, la fiecare patru ani, Comisia revizuiește coeficientul implicit pe baza datelor constatate. Revizuirea respectivă se derulează ținând seama de efectele acesteia asupra altor acte din dreptul Uniunii, precum Directiva 2009/125/CE și Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (JO L 198, 28.7.2017, p. 1).” |
| --- | --- | --- |

1.

La anexa IV, nota de subsol 3 se înlocuiește cu următorul text:

„(3)

| 2. | Anexa V se înlocuiește cu următorul text:


  „ANEXA V
  Metode și principii comune de calcul al impactului schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și al altor măsuri de politică în temeiul articolelor 7, 7a și 7b, precum și al articolului 20 alineatul (6)
  1.   Metodele de calcul al economiilor de energie, în afara celor provenite din măsuri de impozitare, în sensul articolelor 7, 7a și 7b, precum și al articolului 20 alineatul (6).
  Părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare pot utiliza următoarele metode de calcul al economiilor de energie:






  (a) | economii preconizate, prin referire la rezultatele îmbunătățirilor energetice anterioare monitorizate independent în instalații similare. Abordarea generică este denumită «ex ante»; |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa V se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA V

Metode și principii comune de calcul al impactului schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și al altor măsuri de politică în temeiul articolelor 7, 7a și 7b, precum și al articolului 20 alineatul (6)

1.   Metodele de calcul al economiilor de energie, în afara celor provenite din măsuri de impozitare, în sensul articolelor 7, 7a și 7b, precum și al articolului 20 alineatul (6).

Părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare pot utiliza următoarele metode de calcul al economiilor de energie:

(a)

economii preconizate, prin referire la rezultatele îmbunătățirilor energetice anterioare monitorizate independent în instalații similare. Abordarea generică este denumită «ex ante»;

| (b) | economii contorizate, în cazul cărora economiile rezultate în urma aplicării unei măsuri sau a unui pachet de măsuri sunt stabilite prin înregistrarea reducerii efective a energiei utilizate, ținând seama în mod corespunzător de factori precum adiționalitatea, ocuparea, nivelurile de producție și condițiile meteorologice care pot afecta consumul. Abordarea generică este denumită «ex post»; |
| --- | --- |

(b)

economii contorizate, în cazul cărora economiile rezultate în urma aplicării unei măsuri sau a unui pachet de măsuri sunt stabilite prin înregistrarea reducerii efective a energiei utilizate, ținând seama în mod corespunzător de factori precum adiționalitatea, ocuparea, nivelurile de producție și condițiile meteorologice care pot afecta consumul. Abordarea generică este denumită «ex post»;

| (c) | economii ponderate, în cazul cărora sunt utilizate estimări tehnice ale economiilor. Această abordare este utilizată doar în cazul în care determinarea unor date strict măsurate pentru o instalație specifică este dificilă sau mult prea costisitoare, de exemplu înlocuirea unui compresor sau a unui motor electric cu o valoare nominală în kWh diferită de cea pentru care au fost măsurate informații independente privind economiile de energie, sau în cazul în care estimările respective se realizează pe baza metodologiilor și standardelor de referință stabilite la nivel național de experți calificați sau acreditați care sunt independenți față de părțile obligate, participante sau mandatate implicate; |
| --- | --- |

(c)

economii ponderate, în cazul cărora sunt utilizate estimări tehnice ale economiilor. Această abordare este utilizată doar în cazul în care determinarea unor date strict măsurate pentru o instalație specifică este dificilă sau mult prea costisitoare, de exemplu înlocuirea unui compresor sau a unui motor electric cu o valoare nominală în kWh diferită de cea pentru care au fost măsurate informații independente privind economiile de energie, sau în cazul în care estimările respective se realizează pe baza metodologiilor și standardelor de referință stabilite la nivel național de experți calificați sau acreditați care sunt independenți față de părțile obligate, participante sau mandatate implicate;

| (d) | economii de energie estimate prin sondaj, în cazul cărora este determinat răspunsul consumatorilor la recomandări, la campaniile de informare, la schemele de etichetare sau de certificare sau la contorizarea inteligentă. Această abordare este utilizată doar pentru economiile de energie rezultate în urma modificării comportamentului consumatorilor. Ea nu poate fi utilizată pentru economii rezultate din introducerea unor măsuri concrete. |
| --- | --- |

(d)

economii de energie estimate prin sondaj, în cazul cărora este determinat răspunsul consumatorilor la recomandări, la campaniile de informare, la schemele de etichetare sau de certificare sau la contorizarea inteligentă. Această abordare este utilizată doar pentru economiile de energie rezultate în urma modificării comportamentului consumatorilor. Ea nu poate fi utilizată pentru economii rezultate din introducerea unor măsuri concrete.

2.   La stabilirea economiilor de energie pentru o măsură vizând eficiența energetică în sensul articolelor 7, 7a și 7b, precum și al articolului 20 alineatul (6) se aplică următoarele principii:

| (a) | economiile trebuie să fie vădit suplimentare față de cele care s-ar fi produs oricum și în absența activității părților obligate, participante sau mandatate sau a autorităților publice de punere în aplicare. Pentru a stabili economiile care pot fi declarate ca suplimentare, statele membre iau în considerare modul în care ar evolua utilizarea energiei și cererea de energie în absența măsurii de politică în cauză, ținând cont cel puțin de factorii următori: tendințele consumului de energie, modificările survenite în comportamentul consumatorilor, progresul tehnologic și schimbările generate de alte măsuri puse în aplicare la nivelul Uniunii și la nivel național; |
| --- | --- |

(a)

economiile trebuie să fie vădit suplimentare față de cele care s-ar fi produs oricum și în absența activității părților obligate, participante sau mandatate sau a autorităților publice de punere în aplicare. Pentru a stabili economiile care pot fi declarate ca suplimentare, statele membre iau în considerare modul în care ar evolua utilizarea energiei și cererea de energie în absența măsurii de politică în cauză, ținând cont cel puțin de factorii următori: tendințele consumului de energie, modificările survenite în comportamentul consumatorilor, progresul tehnologic și schimbările generate de alte măsuri puse în aplicare la nivelul Uniunii și la nivel național;

| (b) | economiile rezultate din punerea în aplicare a legislației obligatorii a Uniunii sunt considerate economii care s-ar fi produs oricum și, prin urmare, nu sunt declarate ca economii de energie în sensul articolului 7 alineatul (1). Cu titlu de derogare de la respectiva cerință, economiile legate de renovarea clădirilor existente pot fi declarate ca economii de energie în sensul articolului 7 alineatul (1), cu condiția îndeplinirii cerinței de pertinență menționate la punctul 3 litera (h) din prezenta anexă. Economiile care rezultă din punerea în aplicare a cerințelor naționale minime stabilite pentru clădirile noi înainte de transpunerea Directivei 2010/31/UE pot fi declarate ca economii de energie în sensul articolului 7 alineatul (1) litera (a), cu condiția îndeplinirii cerinței de pertinență menționate la punctul 3 litera (h) din prezenta anexă și ca economiile respective să fi fost notificate de statele membre în planurile lor de acțiune naționale privind eficiența energetică, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

economiile rezultate din punerea în aplicare a legislației obligatorii a Uniunii sunt considerate economii care s-ar fi produs oricum și, prin urmare, nu sunt declarate ca economii de energie în sensul articolului 7 alineatul (1). Cu titlu de derogare de la respectiva cerință, economiile legate de renovarea clădirilor existente pot fi declarate ca economii de energie în sensul articolului 7 alineatul (1), cu condiția îndeplinirii cerinței de pertinență menționate la punctul 3 litera (h) din prezenta anexă. Economiile care rezultă din punerea în aplicare a cerințelor naționale minime stabilite pentru clădirile noi înainte de transpunerea Directivei 2010/31/UE pot fi declarate ca economii de energie în sensul articolului 7 alineatul (1) litera (a), cu condiția îndeplinirii cerinței de pertinență menționate la punctul 3 litera (h) din prezenta anexă și ca economiile respective să fi fost notificate de statele membre în planurile lor de acțiune naționale privind eficiența energetică, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2);

| (c) | se poate ține cont doar de economiile care depășesc următoarele niveluri:






  (i) | standardele de performanță ale Uniunii privind emisiile pentru noile autoturisme și noile vehicule utilitare ușoare în urma punerii în aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 (*1) și (UE) nr. 510/2011 ale Parlamentului European și ale Consiliului (*2); |
| --- | --- | --- |

(c)

se poate ține cont doar de economiile care depășesc următoarele niveluri:

(i)

standardele de performanță ale Uniunii privind emisiile pentru noile autoturisme și noile vehicule utilitare ușoare în urma punerii în aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 (*1) și (UE) nr. 510/2011 ale Parlamentului European și ale Consiliului (*2);

| (ii) | cerințele Uniunii privind eliminarea de pe piață a anumitor produse cu impact energetic în urma implementării măsurilor de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE; |
| --- | --- |

(ii)

cerințele Uniunii privind eliminarea de pe piață a anumitor produse cu impact energetic în urma implementării măsurilor de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE;

| (d) | sunt permise politici în scopul încurajării unor niveluri mai ridicate de eficiență energetică a produselor, a echipamentelor, a sistemelor de transport, a vehiculelor și combustibililor, a clădirilor și a elementelor de clădiri, a proceselor și a piețelor; |
| --- | --- |

(d)

sunt permise politici în scopul încurajării unor niveluri mai ridicate de eficiență energetică a produselor, a echipamentelor, a sistemelor de transport, a vehiculelor și combustibililor, a clădirilor și a elementelor de clădiri, a proceselor și a piețelor;

| (e) | măsurile care promovează instalarea unor tehnologii la scară mică de obținere a energiei din surse regenerabile pe sau în clădiri pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 7 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(e)

măsurile care promovează instalarea unor tehnologii la scară mică de obținere a energiei din surse regenerabile pe sau în clădiri pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 7 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă;

| (f) | în cazul politicilor care accelerează adoptarea unor produse și vehicule mai eficiente, se poate ține cont pe deplin de economiile aferente acestora, cu condiția să se demonstreze că o astfel de adoptare are loc înainte de expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului ori înainte de înlocuirea normală a produsului sau a vehiculului și cu condiția ca economiile să fie declarate doar pentru perioada care se încheie la expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului care urmează să fie înlocuit; |
| --- | --- |

(f)

în cazul politicilor care accelerează adoptarea unor produse și vehicule mai eficiente, se poate ține cont pe deplin de economiile aferente acestora, cu condiția să se demonstreze că o astfel de adoptare are loc înainte de expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului ori înainte de înlocuirea normală a produsului sau a vehiculului și cu condiția ca economiile să fie declarate doar pentru perioada care se încheie la expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului care urmează să fie înlocuit;

| (g) | atunci când promovează adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, statele membre se asigură, acolo unde este cazul, că sunt menținute standardele de calitate pentru produse, pentru servicii și pentru introducerea măsurilor sau că sunt introduse asemenea standarde în cazul în care nu există; |
| --- | --- |

(g)

atunci când promovează adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, statele membre se asigură, acolo unde este cazul, că sunt menținute standardele de calitate pentru produse, pentru servicii și pentru introducerea măsurilor sau că sunt introduse asemenea standarde în cazul în care nu există;

| (h) | pentru a ține seama de variațiile climatice dintre regiuni, statele membre pot alege să ajusteze economiile la o valoare standard sau să stabilească economii de energie diferite în funcție de variațiile de temperatură dintre regiuni; |
| --- | --- |

(h)

pentru a ține seama de variațiile climatice dintre regiuni, statele membre pot alege să ajusteze economiile la o valoare standard sau să stabilească economii de energie diferite în funcție de variațiile de temperatură dintre regiuni;

| (i) | calcularea economiilor de energie trebuie să țină seama de durata de viață a măsurilor și de rata cu care economiile se diminuează odată cu trecerea timpului. Respectivul calcul se face prin contabilizarea economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și 31 decembrie 2020 sau, după caz, 31 decembrie 2030. Alternativ, statele membre pot adopta o altă metodă, preconizată să obțină cel puțin aceeași cantitate totală de economii. Atunci când utilizează alte metode, statele membre se asigură că valoarea totală a economiilor de energie calculată pe baza acestor metode diferite nu depășește valoarea economiilor de energie care ar fi rezultat din calculul lor în momentul contabilizării economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și 31 decembrie 2020 sau, după caz, 31 decembrie 2030. Statele membre descriu în detaliu, în planurile lor energetice și climatice naționale integrate în temeiul Regulamentului 2018/1999, celelalte metode și dispozițiile aplicate pentru a asigura respectarea cerinței obligatorii de calculare. |
| --- | --- |

(i)

calcularea economiilor de energie trebuie să țină seama de durata de viață a măsurilor și de rata cu care economiile se diminuează odată cu trecerea timpului. Respectivul calcul se face prin contabilizarea economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și 31 decembrie 2020 sau, după caz, 31 decembrie 2030. Alternativ, statele membre pot adopta o altă metodă, preconizată să obțină cel puțin aceeași cantitate totală de economii. Atunci când utilizează alte metode, statele membre se asigură că valoarea totală a economiilor de energie calculată pe baza acestor metode diferite nu depășește valoarea economiilor de energie care ar fi rezultat din calculul lor în momentul contabilizării economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și 31 decembrie 2020 sau, după caz, 31 decembrie 2030. Statele membre descriu în detaliu, în planurile lor energetice și climatice naționale integrate în temeiul Regulamentului 2018/1999, celelalte metode și dispozițiile aplicate pentru a asigura respectarea cerinței obligatorii de calculare.

3.   Statele membre se asigură că sunt îndeplinite următoarele cerințe pentru măsurile de politică luate în temeiul articolului 7b și al articolului 20 alineatul (6):

| (a) | măsurile de politică și acțiunile individuale generează economii de energie verificabile la nivelul utilizării finale; |
| --- | --- |

(a)

măsurile de politică și acțiunile individuale generează economii de energie verificabile la nivelul utilizării finale;

| (b) | responsabilitatea fiecărei părți participante, părți mandatate sau autorități publice de punere în aplicare, după caz, este clar definită; |
| --- | --- |

(b)

responsabilitatea fiecărei părți participante, părți mandatate sau autorități publice de punere în aplicare, după caz, este clar definită;

| (c) | economiile de energie care sunt obținute sau urmează a fi obținute sunt determinate într-un mod transparent; |
| --- | --- |

(c)

economiile de energie care sunt obținute sau urmează a fi obținute sunt determinate într-un mod transparent;

| (d) | cantitatea obligatorie de economii de energie sau care urmează a fi obținută prin măsura de politică este exprimată în termeni de consum de energie primară sau finală, utilizând factorii de conversie prevăzuți în anexa IV; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea obligatorie de economii de energie sau care urmează a fi obținută prin măsura de politică este exprimată în termeni de consum de energie primară sau finală, utilizând factorii de conversie prevăzuți în anexa IV;

| (e) | trebuie prezentat un raport anual privind economiile de energie realizate de părțile mandatate, de părțile participante și de autoritățile publice de punere în aplicare, care să fie pus la dispoziția publicului, precum și datele privind tendința anuală a economiilor de energie; |
| --- | --- |

(e)

trebuie prezentat un raport anual privind economiile de energie realizate de părțile mandatate, de părțile participante și de autoritățile publice de punere în aplicare, care să fie pus la dispoziția publicului, precum și datele privind tendința anuală a economiilor de energie;

| (f) | monitorizarea rezultatelor și luarea de măsuri adecvate în cazul în care progresele nu sunt satisfăcătoare; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea rezultatelor și luarea de măsuri adecvate în cazul în care progresele nu sunt satisfăcătoare;

| (g) | economiile de energie generate de o acțiune individuală sunt declarate doar de o singură parte; |
| --- | --- |

(g)

economiile de energie generate de o acțiune individuală sunt declarate doar de o singură parte;

| (h) | se demonstrează că activitățile părții participante, ale părții mandatate sau ale autorității publice de punere în aplicare au contribuit în mod esențial la realizarea economiilor de energie declarate. |
| --- | --- |

(h)

se demonstrează că activitățile părții participante, ale părții mandatate sau ale autorității publice de punere în aplicare au contribuit în mod esențial la realizarea economiilor de energie declarate.

4.   La determinarea economiilor de energie obținute în urma măsurilor de politică legate de impozitare introduse în temeiul articolului 7b, se aplică următoarele principii:

| (a) | se ține cont doar de economiile de energie obținute în urma măsurilor de impozitare care depășesc nivelurile minime de impozitare aplicabile combustibililor în conformitate cu Directiva 2003/96/CE a Consiliului (*3) sau cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului (*4); |
| --- | --- |

(a)

se ține cont doar de economiile de energie obținute în urma măsurilor de impozitare care depășesc nivelurile minime de impozitare aplicabile combustibililor în conformitate cu Directiva 2003/96/CE a Consiliului (*3) sau cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului (*4);

| (b) | datele privind elasticitatea cererii în funcție de preț pentru calcularea impactului măsurilor de impozitare (a energiei) trebuie să reflecte capacitatea de reacție a cererii de energie la schimbările de preț și sunt estimate pe baza unor surse de date oficiale recente și reprezentative; |
| --- | --- |

(b)

datele privind elasticitatea cererii în funcție de preț pentru calcularea impactului măsurilor de impozitare (a energiei) trebuie să reflecte capacitatea de reacție a cererii de energie la schimbările de preț și sunt estimate pe baza unor surse de date oficiale recente și reprezentative;

| (c) | economiile de energie generate de instrumente însoțitoare ale politicii în materie de impozitare, inclusiv stimulentele fiscale sau plata către un fond, sunt contabilizate separat. |
| --- | --- |

(c)

economiile de energie generate de instrumente însoțitoare ale politicii în materie de impozitare, inclusiv stimulentele fiscale sau plata către un fond, sunt contabilizate separat.

5.   Notificarea metodologiei

Statele membre notifică Comisiei, în conformitate Regulamentul (UE) 2018/1999, metodologia lor detaliată propusă pentru operarea schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor alternative menționate la articolele 7a și 7b și la articolul 20 alineatul (6). Cu excepția cazului impozitării, notificarea include detalii privind:

| (a) | nivelul economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 7 alineatul (1) primul paragraf punctul (b) sau al economiilor preconizate a fi realizate pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030; |
| --- | --- |

(a)

nivelul economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 7 alineatul (1) primul paragraf punctul (b) sau al economiilor preconizate a fi realizate pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030;

| (b) | părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(b)

părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare;

| (c) | sectoarele țintă; |
| --- | --- |

(c)

sectoarele țintă;

| (d) | măsurile de politică și acțiunile individuale, inclusiv cantitatea totală preconizată de economii cumulate de energie pentru fiecare măsură; |
| --- | --- |

(d)

măsurile de politică și acțiunile individuale, inclusiv cantitatea totală preconizată de economii cumulate de energie pentru fiecare măsură;

| (e) | durata perioadei de obligații pentru schema de obligații în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

(e)

durata perioadei de obligații pentru schema de obligații în materie de eficiență energetică;

| (f) | acțiunile prevăzute de măsura de politică; |
| --- | --- |

(f)

acțiunile prevăzute de măsura de politică;

| (g) | metodologia de calcul, inclusiv modalitățile de stabilire a adiționalității și a pertinenței, precum și metodologiile și valorile de referință care sunt folosite pentru economiile preconizate și ponderate; |
| --- | --- |

(g)

metodologia de calcul, inclusiv modalitățile de stabilire a adiționalității și a pertinenței, precum și metodologiile și valorile de referință care sunt folosite pentru economiile preconizate și ponderate;

| (h) | durata de viață a măsurilor și modul de calcul al acesteia sau pe ce se fundamentează aceasta; |
| --- | --- |

(h)

durata de viață a măsurilor și modul de calcul al acesteia sau pe ce se fundamentează aceasta;

| (i) | abordarea aleasă pentru tratarea problemei variațiilor climatice în cadrul statului membru; |
| --- | --- |

(i)

abordarea aleasă pentru tratarea problemei variațiilor climatice în cadrul statului membru;

| (j) | sistemele de monitorizare și de verificare a măsurilor în temeiul articolelor 7a și 7b și modul în care este asigurată independența acestora față de părțile obligate, participante sau mandatate; |
| --- | --- |

(j)

sistemele de monitorizare și de verificare a măsurilor în temeiul articolelor 7a și 7b și modul în care este asigurată independența acestora față de părțile obligate, participante sau mandatate;

| (k) | în cazul impozitării:






  (i) | sectoarele țintă și segmentul de contribuabili; |
| --- | --- | --- |

(k)

în cazul impozitării:

(i)

sectoarele țintă și segmentul de contribuabili;

| (ii) | autoritatea publică de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(ii)

autoritatea publică de punere în aplicare;

| (iii) | economiile preconizate a fi realizate; |
| --- | --- |

(iii)

economiile preconizate a fi realizate;

| (iv) | durata măsurii de impozitare; și |
| --- | --- |

(iv)

durata măsurii de impozitare; și

| (v) | metodologia de calcul, inclusiv elasticitățile cererii în funcție de preț utilizată și modul în care au fost stabilite acestea. |
| --- | --- |

(v)

metodologia de calcul, inclusiv elasticitățile cererii în funcție de preț utilizată și modul în care au fost stabilite acestea.

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare (JO L 140, 5.6.2009, p. 1)."

*1

2

(*2)  Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare (JO L 145, 31.5.2011, p. 1)."

*2

2

(*3)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51)."

*3

(*4)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1)."

*4

| 3. | La anexa VII, titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Cerințe minime privind facturarea și informațiile referitoare la facturare pe baza consumului real de energie electrică și de gaze”. |
| --- | --- |

3.

La anexa VII, titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Cerințe minime privind facturarea și informațiile referitoare la facturare pe baza consumului real de energie electrică și de gaze”.

| 4. | Se introduce următoarea anexă:


  „ANEXA VIIa
  Cerințe minime privind facturarea și informațiile referitoare la consum pentru încălzire, răcire și apă caldă menajeră
  1.   Facturarea pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică
  Pentru a permite utilizatorilor finali să își regleze propriul consum de energie, facturarea se efectuează pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică cel puțin o dată pe an.
  2.   Frecvența minimă de furnizare a informațiilor referitoare la facturare sau la consum
  Începând cu 25 octombrie 2020, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin trimestrial, la cerere, sau în cazul în care clienții finali au optat să primească facturile pe cale electronică, iar în caz contrar de două ori pe an.
  Începând cu 1 ianuarie 2022, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin lunar. Acestea se pot pune la dispoziție, de asemenea, prin intermediul internetului și se pot actualiza cât de frecvent posibil în funcție de dispozitivele și sistemele de măsurare utilizate. Încălzirea și răcirea pot fi scutite de această cerință în afara sezoanelor de încălzire/răcire.
  3.   Informații minime incluse în factură
  Statele membre se asigură că următoarele informații sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali într-o formă clară și ușor de înțeles, în facturile lor sau în documentele însoțitoare, atunci când acestea se bazează pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică:






  (a) | prețurile reale actuale și consumul real de energie sau costul total al energiei termice și citirea (indexul) repartitoarelor de costuri pentru energia termică; |
| --- | --- | --- |

4.

Se introduce următoarea anexă:

„ANEXA VIIa

Cerințe minime privind facturarea și informațiile referitoare la consum pentru încălzire, răcire și apă caldă menajeră

1.   Facturarea pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică

Pentru a permite utilizatorilor finali să își regleze propriul consum de energie, facturarea se efectuează pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică cel puțin o dată pe an.

2.   Frecvența minimă de furnizare a informațiilor referitoare la facturare sau la consum

Începând cu 25 octombrie 2020, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin trimestrial, la cerere, sau în cazul în care clienții finali au optat să primească facturile pe cale electronică, iar în caz contrar de două ori pe an.

Începând cu 1 ianuarie 2022, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin lunar. Acestea se pot pune la dispoziție, de asemenea, prin intermediul internetului și se pot actualiza cât de frecvent posibil în funcție de dispozitivele și sistemele de măsurare utilizate. Încălzirea și răcirea pot fi scutite de această cerință în afara sezoanelor de încălzire/răcire.

3.   Informații minime incluse în factură

Statele membre se asigură că următoarele informații sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali într-o formă clară și ușor de înțeles, în facturile lor sau în documentele însoțitoare, atunci când acestea se bazează pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică:

(a)

prețurile reale actuale și consumul real de energie sau costul total al energiei termice și citirea (indexul) repartitoarelor de costuri pentru energia termică;

| (b) | informații privind mixul de combustibili utilizat și emisiile de gaze cu efect de seră anuale aferente, inclusiv pentru utilizatorii finali aprovizionați de la rețeaua de termoficare sau de răcire, precum și o descriere a diferitelor taxe, impozite și tarife aplicate. Statele membre pot limita domeniul de aplicare al cerinței de a oferi informații privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru a include numai furnizările de la rețelele de termoficare cu o putere termică instalată totală care depășește 20 MW; |
| --- | --- |

(b)

informații privind mixul de combustibili utilizat și emisiile de gaze cu efect de seră anuale aferente, inclusiv pentru utilizatorii finali aprovizionați de la rețeaua de termoficare sau de răcire, precum și o descriere a diferitelor taxe, impozite și tarife aplicate. Statele membre pot limita domeniul de aplicare al cerinței de a oferi informații privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru a include numai furnizările de la rețelele de termoficare cu o putere termică instalată totală care depășește 20 MW;

| (c) | comparații între consumul actual de energie al utilizatorilor finali și consumul din aceeași perioadă a anului anterior, sub formă grafică, datele fiind ajustate în funcție de variațiile climatice pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(c)

comparații între consumul actual de energie al utilizatorilor finali și consumul din aceeași perioadă a anului anterior, sub formă grafică, datele fiind ajustate în funcție de variațiile climatice pentru încălzire și răcire;

| (d) | informații de contact pentru organizațiile clienților finali, agențiile pentru energie sau organisme similare, inclusiv adrese de site-uri web de unde se pot obține informații privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, profiluri comparative ale utilizatorilor finali și specificații tehnice obiective privind echipamentele care folosesc energie; |
| --- | --- |

(d)

informații de contact pentru organizațiile clienților finali, agențiile pentru energie sau organisme similare, inclusiv adrese de site-uri web de unde se pot obține informații privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, profiluri comparative ale utilizatorilor finali și specificații tehnice obiective privind echipamentele care folosesc energie;

| (e) | informații privind procedurile de depunere a plângerilor, serviciile de mediere sau mecanismele alternative pertinente de soluționare a litigiilor, în conformitate cu dispozițiile aplicabile în statele membre; |
| --- | --- |

(e)

informații privind procedurile de depunere a plângerilor, serviciile de mediere sau mecanismele alternative pertinente de soluționare a litigiilor, în conformitate cu dispozițiile aplicabile în statele membre;

| (f) | comparații cu un utilizator final mediu normalizat sau de referință din aceeași categorie de utilizatori. În cazul facturilor electronice, astfel de comparații pot, în schimb, să fie puse la dispoziție online și semnalate în cadrul facturilor. |
| --- | --- |

(f)

comparații cu un utilizator final mediu normalizat sau de referință din aceeași categorie de utilizatori. În cazul facturilor electronice, astfel de comparații pot, în schimb, să fie puse la dispoziție online și semnalate în cadrul facturilor.

Facturile care nu au la bază consumul real sau citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică conțin o explicație clară și ușor de înțeles a modului în care suma care figurează pe factură a fost calculată și, cel puțin, informațiile menționate la literele (d) și (e).

| 5. | În anexa IX partea 1 paragraful al patrulea, litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | Analiza economică: inventarul efectelor
  Analizele economice iau în considerare toate efectele economice relevante.
  În scenariile analizate, statele membre pot evalua și lua în considerare, în procesul lor decizional, economiile de energie și de costuri generate de flexibilitatea sporită a furnizării energiei și de o funcționare mai aproape de optim a rețelelor electrice, inclusiv costurile evitate și economiile obținute prin reducerea investiției în infrastructură.
  Costurile și beneficiile menționate la primul alineat trebuie să includă cel puțin următoarele:






  (i) | Beneficii






  — | Valoarea producției livrate consumatorului (energie termică și electrică) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

În anexa IX partea 1 paragraful al patrulea, litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

Analiza economică: inventarul efectelor

Analizele economice iau în considerare toate efectele economice relevante.

În scenariile analizate, statele membre pot evalua și lua în considerare, în procesul lor decizional, economiile de energie și de costuri generate de flexibilitatea sporită a furnizării energiei și de o funcționare mai aproape de optim a rețelelor electrice, inclusiv costurile evitate și economiile obținute prin reducerea investiției în infrastructură.

Costurile și beneficiile menționate la primul alineat trebuie să includă cel puțin următoarele:

(i)

Beneficii

—

Valoarea producției livrate consumatorului (energie termică și electrică)

| — | Beneficii externe, cum ar fi beneficii de mediu, în materie de emisii de gaze cu efect de seră și de sănătate și siguranță, în măsura posibilului |
| --- | --- |

—

Beneficii externe, cum ar fi beneficii de mediu, în materie de emisii de gaze cu efect de seră și de sănătate și siguranță, în măsura posibilului

| — | Efectele asupra pieței forței de muncă, securitatea energetică și competitivitatea, în măsura posibilului; |
| --- | --- |

—

Efectele asupra pieței forței de muncă, securitatea energetică și competitivitatea, în măsura posibilului;

| (ii) | Costuri






  — | Costurile de capital ale centralelor și echipamentelor |
| --- | --- | --- |

(ii)

Costuri

—

Costurile de capital ale centralelor și echipamentelor

| — | Costurile de capital ale rețelelor asociate de energie |
| --- | --- |

—

Costurile de capital ale rețelelor asociate de energie

| — | Costurile de exploatare variabile și fixe |
| --- | --- |

—

Costurile de exploatare variabile și fixe

| — | Costurile de energie |
| --- | --- |

—

Costurile de energie

| — | Costurile de mediu, de sănătate și de siguranță în măsura posibilului |
| --- | --- |

—

Costurile de mediu, de sănătate și de siguranță în măsura posibilului

| — | Efectele asupra pieței forței de muncă, securitatea energetică și competitivitatea, în măsura posibilului.” |
| --- | --- |

—

Efectele asupra pieței forței de muncă, securitatea energetică și competitivitatea, în măsura posibilului.”

| 6. | În anexa XII primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | să stabilească și să facă publice normele lor standard referitoare la suportarea și partajarea costurilor adaptărilor tehnice, cum ar fi conectările la rețea, consolidările rețelei și introducerea de noi rețele, funcționarea îmbunătățită a rețelei și normele privind punerea în aplicare nediscriminatorie a codurilor de rețea, care sunt necesare pentru integrarea noilor producători de energie rezultată din cogenerarea de înaltă eficiență în cadrul rețelei interconectate;”. |
| --- | --- | --- |

6.

În anexa XII primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

să stabilească și să facă publice normele lor standard referitoare la suportarea și partajarea costurilor adaptărilor tehnice, cum ar fi conectările la rețea, consolidările rețelei și introducerea de noi rețele, funcționarea îmbunătățită a rețelei și normele privind punerea în aplicare nediscriminatorie a codurilor de rețea, care sunt necesare pentru integrarea noilor producători de energie rezultată din cogenerarea de înaltă eficiență în cadrul rețelei interconectate;”.

---

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare (JO L 140, 5.6.2009, p. 1).

*1

2

(*2)  Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare (JO L 145, 31.5.2011, p. 1).

*2

2

(*3)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

*3

(*4)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).”

*4

---