# Euroopa Liidu L 326/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik20. detsember 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 326

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik20. detsember 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1974, 14. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975, 14. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses purilennukite ja elektroonilise lennudokumentatsiooni suhtes kohaldatavate lennutegevusnõuetega | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1976, 14. detsember 2018, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 | 64 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1974, 14. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975, 14. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses purilennukite ja elektroonilise lennudokumentatsiooni suhtes kohaldatavate lennutegevusnõuetega

53

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1976, 14. detsember 2018, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1974,

14. detsember 2018,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004 ja määrus (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2) on sätestatud tehnilised nõuded lennutreeningseadmete sertifitseerimiseks, teatavate õhusõidukite käitamisega seotud pilootide sertifitseerimiseks ning pilootide koolitamise, eksamineerimise ja kontrollimisega seotud isikute ja organisatsioonide sertifitseerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2) on sätestatud tehnilised nõuded lennutreeningseadmete sertifitseerimiseks, teatavate õhusõidukite käitamisega seotud pilootide sertifitseerimiseks ning pilootide koolitamise, eksamineerimise ja kontrollimisega seotud isikute ja organisatsioonide sertifitseerimiseks.

| (2) | Viimasel kümnendil on oluliste riskifaktoritena, mis võivad ärilises reisilennutranspordis kaasa tuua surmaga lõppevaid õnnetusi, määratletud häireolukord lennukis või lennuki üle kontrolli kaotamine ning nende ennetamisest sai strateegiline prioriteet Euroopa (3) ja ülemaailmsel tasandil. See hõlmas uusi koolitusnõudeid, et piloote paremini ette valmistada ohuolukordadeks, mis toovad kaasa häireolukorra lennukis või lennuki üle kontrolli kaotamise. |
| --- | --- |

(2)

Viimasel kümnendil on oluliste riskifaktoritena, mis võivad ärilises reisilennutranspordis kaasa tuua surmaga lõppevaid õnnetusi, määratletud häireolukord lennukis või lennuki üle kontrolli kaotamine ning nende ennetamisest sai strateegiline prioriteet Euroopa (3) ja ülemaailmsel tasandil. See hõlmas uusi koolitusnõudeid, et piloote paremini ette valmistada ohuolukordadeks, mis toovad kaasa häireolukorra lennukis või lennuki üle kontrolli kaotamise.

| (3) | Komisjoni määrusega (EL) 2015/445 (4) ajakohastati kehtivaid ametipilootide koolitusnõudeid, et muuta häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus (UPRT) pilootide teoreetiliste teadmiste kohustuslikuks osaks. Selleks et parandada pilootide pädevust nii lennuki häireolukorra (mis võib põhjustada lennuki üle kontrolli kaotamise ja ka surmaga lõppeva õnnetuse) ennetamise kui ka lahendamise vallas, on vaja täiendavaid üksikasjalikke koolituselemente ja koolituseesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EL) 2015/445 (4) ajakohastati kehtivaid ametipilootide koolitusnõudeid, et muuta häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus (UPRT) pilootide teoreetiliste teadmiste kohustuslikuks osaks. Selleks et parandada pilootide pädevust nii lennuki häireolukorra (mis võib põhjustada lennuki üle kontrolli kaotamise ja ka surmaga lõppeva õnnetuse) ennetamise kui ka lahendamise vallas, on vaja täiendavaid üksikasjalikke koolituselemente ja koolituseesmärke.

| (4) | UPRT tuleb integreerida kutselise piloodi karjääri erinevatesse etappidesse ja selle kohta tuleks teha märge isiklikul loal märgitud õigustesse. Tuleks tagada kutseliste pilootide põhjalik ja jätkuv pädevus häireolukorra ennetamise ja lahendamise vallas. UPRT tuleks muuta järgmiste koolituskursuste kohustuslikuks osaks: teise piloodi loa (MPL) koolituskursus, lennuki liinipiloodi (ATP(A)) integreeritud koolituskursus, lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) koolituskursus ja mitmepiloodilennul kasutatavate ühepiloodilennukite, mitte-kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite ning kõrgtehniliste keerukate lennukite klassi- ja tüübipädevusmärgete ning mitmepiloodilennukite pädevusmärgete saamiseks korraldatavad koolituskursused. Selleks et pilootidel oleks võimalik omandada häireolukorra ennetamise ja lahendamise vallas täiendav pädevus, peaks kõnealune koolituskursus hõlmama asjakohast treeningut lennukil. |
| --- | --- |

(4)

UPRT tuleb integreerida kutselise piloodi karjääri erinevatesse etappidesse ja selle kohta tuleks teha märge isiklikul loal märgitud õigustesse. Tuleks tagada kutseliste pilootide põhjalik ja jätkuv pädevus häireolukorra ennetamise ja lahendamise vallas. UPRT tuleks muuta järgmiste koolituskursuste kohustuslikuks osaks: teise piloodi loa (MPL) koolituskursus, lennuki liinipiloodi (ATP(A)) integreeritud koolituskursus, lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) koolituskursus ja mitmepiloodilennul kasutatavate ühepiloodilennukite, mitte-kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite ning kõrgtehniliste keerukate lennukite klassi- ja tüübipädevusmärgete ning mitmepiloodilennukite pädevusmärgete saamiseks korraldatavad koolituskursused. Selleks et pilootidel oleks võimalik omandada häireolukorra ennetamise ja lahendamise vallas täiendav pädevus, peaks kõnealune koolituskursus hõlmama asjakohast treeningut lennukil.

| (5) | Seoses uue koolituskursuse kasutuselevõtuga, mille eesmärk on suurendada pilootide pädevust häireolukorra ennetamisel ja lahendamisel, tuleks läbi vaadata instruktoritunnistustele kehtestatud nõuded, et tagada koolituskursuse juhendaja nõuetekohane kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

(5)

Seoses uue koolituskursuse kasutuselevõtuga, mille eesmärk on suurendada pilootide pädevust häireolukorra ennetamisel ja lahendamisel, tuleks läbi vaadata instruktoritunnistustele kehtestatud nõuded, et tagada koolituskursuse juhendaja nõuetekohane kvalifikatsioon.

| (6) | Käesolevas määruses on arvesse võetud sätteid, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon võttis 2014. aastal vastu UPRT kohta seoses teise piloodi lubade ja mitmepiloodilennukite tüübipädevusmärgetega, muutes Chicago konventsiooni 1. lisa, milles käsitletakse lennunduspersonali lube. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses on arvesse võetud sätteid, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon võttis 2014. aastal vastu UPRT kohta seoses teise piloodi lubade ja mitmepiloodilennukite tüübipädevusmärgetega, muutes Chicago konventsiooni 1. lisa, milles käsitletakse lennunduspersonali lube.

| (7) | Lennuohutuse huvides on see, et uued UPRT elemendid rakendataks võimalikult kiiresti. Kehtestada tuleks üleminekusätted, mis võimaldavad täiendavate kohandusteta lõpule viia sellised praegustele piloodikoolitusnõuetele vastavad kursused, mis algavad enne UPRTga seotud muudatuste jõustumist. Sellega seoses tuleb arvesse võtta, et komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (5) kohaselt ärilises lennutranspordis tegutsevate käitajate heaks töötavad piloodid peavad osalema käitajate poolt korrapäraselt korraldatud koolituskursustel, mis sisaldavad UPRT elemente juba praegu. Lisaks tuleks piloodikoolitusorganisatsioonidele kehtestada üleminekuperiood, mille jooksul on neil võimalik kohandada oma koolitusprogramme selliselt, et need vastaksid uutele UPRT nõuetele. Kõnealuse üleminekuperioodi lõpus tuleks kõik asjaomased koolituskursused läbi viia uutest UPRT nõuetest lähtudes. |
| --- | --- |

(7)

Lennuohutuse huvides on see, et uued UPRT elemendid rakendataks võimalikult kiiresti. Kehtestada tuleks üleminekusätted, mis võimaldavad täiendavate kohandusteta lõpule viia sellised praegustele piloodikoolitusnõuetele vastavad kursused, mis algavad enne UPRTga seotud muudatuste jõustumist. Sellega seoses tuleb arvesse võtta, et komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (5) kohaselt ärilises lennutranspordis tegutsevate käitajate heaks töötavad piloodid peavad osalema käitajate poolt korrapäraselt korraldatud koolituskursustel, mis sisaldavad UPRT elemente juba praegu. Lisaks tuleks piloodikoolitusorganisatsioonidele kehtestada üleminekuperiood, mille jooksul on neil võimalik kohandada oma koolitusprogramme selliselt, et need vastaksid uutele UPRT nõuetele. Kõnealuse üleminekuperioodi lõpus tuleks kõik asjaomased koolituskursused läbi viia uutest UPRT nõuetest lähtudes.

| (8) | Liit peab praegu teatavate kolmandate riikidega läbirääkimisi, mis muu hulgas hõlmavad piloodilubade ja nendega seotud tervisetõendite muutmist. Selleks et liikmesriigid saaksid kuni läbirääkimiste lõppemiseni vahepeal jätkata kolmandate riikide lubade ja tervisetõendite tunnustamist, tuleb pikendada ajavahemikku, mille jooksul liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada määruse (EL) nr 1178/2011 sätteid oma territooriumil nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud teatava õhusõiduki mitteärilises lennutegevuses osalev kolmas riik. |
| --- | --- |

(8)

Liit peab praegu teatavate kolmandate riikidega läbirääkimisi, mis muu hulgas hõlmavad piloodilubade ja nendega seotud tervisetõendite muutmist. Selleks et liikmesriigid saaksid kuni läbirääkimiste lõppemiseni vahepeal jätkata kolmandate riikide lubade ja tervisetõendite tunnustamist, tuleb pikendada ajavahemikku, mille jooksul liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada määruse (EL) nr 1178/2011 sätteid oma territooriumil nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud teatava õhusõiduki mitteärilises lennutegevuses osalev kolmas riik.

| (9) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet esitas Euroopa Komisjonile rakenduseeskirjade eelnõu koos arvamusega nr 06/2017. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet esitas Euroopa Komisjonile rakenduseeskirjade eelnõu koos arvamusega nr 06/2017.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1178/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4a järele lisatakse artikkel 4b:

  „Artikkel 4b
  Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus

  1.   Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus muutub järgmiste koolituskursuste kohustuslikuks osaks: teise piloodi loa (MPL) koolituskursus, lennuki liinipiloodi (ATP(A)) integreeritud koolituskursus, lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) koolituskursus ning koolituskursused järgmiste õhusõidukitega seotud klassi- või tüübipädevusmärgete saamiseks:






  a) | mitmepiloodilennul kasutatavad ühepiloodilennukid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 4a järele lisatakse artikkel 4b:

„Artikkel 4b

Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus

1.   Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus muutub järgmiste koolituskursuste kohustuslikuks osaks: teise piloodi loa (MPL) koolituskursus, lennuki liinipiloodi (ATP(A)) integreeritud koolituskursus, lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) koolituskursus ning koolituskursused järgmiste õhusõidukitega seotud klassi- või tüübipädevusmärgete saamiseks:

a)

mitmepiloodilennul kasutatavad ühepiloodilennukid;

| b) | mitte-kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid; |
| --- | --- |

b)

mitte-kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid;

| c) | kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid või |
| --- | --- |

c)

kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid või

| d) | mitmepiloodilennukid |
| --- | --- |

d)

mitmepiloodilennukid

vastavalt I lisale (FCL osa).

2.   Lõikes 1 osutatud koolituskursuste puhul, mis algavad sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis enne 20. detsembrit 2019, ei ole häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus kohustuslik tingimusel, et:

| a) | CPL(A), ATP(A) või MPL koolituskursus on muus osas läbitud vastavalt I lisale (FCL osa) ja lennueksam vastavalt I lisa (FCL osa) punktidele FCL.320 (CPL), FCL.620 (IR) või FCL.415.A (MPL) hiljemalt 20. detsembriks 2021 või |
| --- | --- |

a)

CPL(A), ATP(A) või MPL koolituskursus on muus osas läbitud vastavalt I lisale (FCL osa) ja lennueksam vastavalt I lisa (FCL osa) punktidele FCL.320 (CPL), FCL.620 (IR) või FCL.415.A (MPL) hiljemalt 20. detsembriks 2021 või

| b) | lennukitega seotud klassi- või tüübipädevusmärgete koolituskursus on muus osas läbitud vastavalt käesoleva määruse I lisale (FCL osa) ja lennueksam vastavalt käesoleva määruse I lisa (FCL osa) punkti FCL.725 alapunkti c teisele lõigule hiljemalt 20. detsembriks 2021. |
| --- | --- |

b)

lennukitega seotud klassi- või tüübipädevusmärgete koolituskursus on muus osas läbitud vastavalt käesoleva määruse I lisale (FCL osa) ja lennueksam vastavalt käesoleva määruse I lisa (FCL osa) punkti FCL.725 alapunkti c teisele lõigule hiljemalt 20. detsembriks 2021.

Lõike 1 kohaldamiseks võib pädev asutus omaenda hinnangust lähtudes ja sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovitusele tuginedes võtta arvesse enne 20. detsembrit 2019 läbitud, siseriiklikele koolitusnõuetele vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitust.“;

| 2) | artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva määruse sätteid kuni 20. juunini 2020 nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud kolmas riik, kes osaleb määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i või ii nimetatud õhusõidukite mitteärilises lennutegevuses. Liikmesriigid teevad need otsused üldsusele kättesaadavaks.“; |
| --- | --- |

2)

artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva määruse sätteid kuni 20. juunini 2020 nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud kolmas riik, kes osaleb määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i või ii nimetatud õhusõidukite mitteärilises lennutegevuses. Liikmesriigid teevad need otsused üldsusele kättesaadavaks.“;

| 3) | artikli 12 lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse I lisa (FCL osa) punkti FCL.315.A, punkti FCL.410.A alapunkti a teist lauset ja punkti FCL.725.A alapunkti c alates 20. detsembrist 2019.“; |
| --- | --- |

3)

artikli 12 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse I lisa (FCL osa) punkti FCL.315.A, punkti FCL.410.A alapunkti a teist lauset ja punkti FCL.725.A alapunkti c alates 20. detsembrist 2019.“;

| 4) | määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

4)

määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Kuid:

| a) | artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse alates 20. detsembrist 2019; |
| --- | --- |

a)

artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse alates 20. detsembrist 2019;

| b) | artikli 1 lõiget 4 kohaldatakse alates 20. detsembrist 2019; |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõiget 4 kohaldatakse alates 20. detsembrist 2019;

| c) | olenemata eespool esitatud punktist b kohaldatakse käesoleva määruse lisa punkte 2, 4, 5 ja 12 alates 31. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

c)

olenemata eespool esitatud punktist b kohaldatakse käesoleva määruse lisa punkte 2, 4, 5 ja 12 alates 31. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1139, 4. juuli 2018, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

(3)  Lennundusohutuse Euroopa tegevuskava 2018–2022, punkt 5.3.1, lk 33.

3

(4)  Komisjoni 17. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/445, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehniliste nõuete ja haldusmenetluste osas (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) muudetakse järgmiselt.

| (1) | Punkti FCL.010 muudetakse järgmiselt.






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas lisas (FCL osa) kasutatakse järgmisi mõisteid:“; |
| --- | --- | --- |

(1)

Punkti FCL.010 muudetakse järgmiselt.

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas lisas (FCL osa) kasutatakse järgmisi mõisteid:“;

| b) | mõiste „vigurlend“ määratluse ette lisatakse mõiste „kasutatav“ määratlus:

  „
  „juurdepääsetav“ – tähendab, et treeningseadet saab kasutada:






  — | sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, kelle heakskiidul klassi- või tüübipädevuse koolituskursus toimub või |
| --- | --- | --- |

b)

mõiste „vigurlend“ määratluse ette lisatakse mõiste „kasutatav“ määratlus:

„
  „juurdepääsetav“ – tähendab, et treeningseadet saab kasutada:

—

sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, kelle heakskiidul klassi- või tüübipädevuse koolituskursus toimub või

| — | kontrollpiloot, kes korraldab atesteerimise, eksamineerimise või kontrollimise eesmärgil hindamise, lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli.“; |
| --- | --- |

—

kontrollpiloot, kes korraldab atesteerimise, eksamineerimise või kontrollimise eesmärgil hindamise, lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli.“;

| c) | mõiste „vigurlend“ määratlus asendatakse järgmisega:

  „
  „vigurlend“ – ettekavatsetud manööver, millega kaasneb õhusõiduki lennuasendi äkkmuutus, lendamine ebatavalises asendis või kiiruse ebatavaline muutus, mida ei ole vaja tavalennuks ega lennuinstruktorile muuks kui vigurlennuloa, vigurlennutunnistuse või vigurlennupädevusega seotud tööks;“; |
| --- | --- |

c)

mõiste „vigurlend“ määratlus asendatakse järgmisega:

„
  „vigurlend“ – ettekavatsetud manööver, millega kaasneb õhusõiduki lennuasendi äkkmuutus, lendamine ebatavalises asendis või kiiruse ebatavaline muutus, mida ei ole vaja tavalennuks ega lennuinstruktorile muuks kui vigurlennuloa, vigurlennutunnistuse või vigurlennupädevusega seotud tööks;“;

| d) | mõiste „teise piloodiga käitatav lennuk“ järele lisatakse uus mõiste „lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus“:

  „
  „lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus (UPRT)“ – koolitus, mis koosneb järgmisest:






  — | lennuki häireolukorra ennetamise koolitus: teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kombinatsioon, mille eesmärk on anda lennumeeskonnale lennuki häireolukorra ennetamiseks nõutav pädevus ning |
| --- | --- | --- |

d)

mõiste „teise piloodiga käitatav lennuk“ järele lisatakse uus mõiste „lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus“:

„
  „lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus (UPRT)“ – koolitus, mis koosneb järgmisest:

—

lennuki häireolukorra ennetamise koolitus: teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kombinatsioon, mille eesmärk on anda lennumeeskonnale lennuki häireolukorra ennetamiseks nõutav pädevus ning

| — | lennuki häireolukorra lahendamise koolitus: teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kombinatsioon, mille eesmärk on anda lennumeeskonnale lennuki häireolukorra lahendamiseks nõutav pädevus;“; |
| --- | --- |

—

lennuki häireolukorra lahendamise koolitus: teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kombinatsioon, mille eesmärk on anda lennumeeskonnale lennuki häireolukorra lahendamiseks nõutav pädevus;“;

| e) | mõiste „õhulaev“ järele lisatakse uus mõiste „vaba lennutreeningseade“:

  „
  „vaba lennutreeningseade“ – lennutreeningseade (FSTD), mis on vaba kasutamiseks lennutreeningseadme käitajale või kliendile sõltumata mis tahes ajapiirangutest;“; |
| --- | --- |

e)

mõiste „õhulaev“ järele lisatakse uus mõiste „vaba lennutreeningseade“:

„
  „vaba lennutreeningseade“ – lennutreeningseade (FSTD), mis on vaba kasutamiseks lennutreeningseadme käitajale või kliendile sõltumata mis tahes ajapiirangutest;“;

| (2) | punkt FCL.310 asendatakse järgmisega:


  „FCL.310 Ametipiloodi luba – teooriaeksam

  Ametipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:






  a) | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- |

(2)

punkt FCL.310 asendatakse järgmisega:

„FCL.310 Ametipiloodi luba – teooriaeksam

Ametipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:

a)

lennundusõigus;

| b) | üldteadmised õhusõidukitest – õhusõiduki konstruktsioon/süsteemid/jõuseade; |
| --- | --- |

b)

üldteadmised õhusõidukitest – õhusõiduki konstruktsioon/süsteemid/jõuseade;

| c) | üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid; |
| --- | --- |

c)

üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid;

| d) | mass ja tsentreering; |
| --- | --- |

d)

mass ja tsentreering;

| e) | lennutehnilised näitajad; |
| --- | --- |

e)

lennutehnilised näitajad;

| f) | lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine; |
| --- | --- |

f)

lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine;

| g) | inimvõimed; |
| --- | --- |

g)

inimvõimed;

| h) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

h)

meteoroloogia;

| i) | üldnavigatsioon; |
| --- | --- |

i)

üldnavigatsioon;

| j) | raadionavigatsioon; |
| --- | --- |

j)

raadionavigatsioon;

| k) | käitamisprotseduurid; |
| --- | --- |

k)

käitamisprotseduurid;

| l) | aerodünaamika alused ning |
| --- | --- |

l)

aerodünaamika alused ning

| m) | side.“; |
| --- | --- |

m)

side.“;

| (3) | punkt FCL.410.A asendatakse järgmisega:


  „FCL.410.A Teise piloodi luba – koolituskursus ja teooriaeksam

  a)   Kursus.
  Teise piloodi loa taotleja peab olema läbinud teooriakoolituse ja lennukoolituse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis vastavalt käesoleva lisa (FCL osa) 5. liitele.
  b)   Eksam.
  Teise piloodi loa taotleja peab tõendama teoreetiliste teadmiste taset, mida nõutakse vastavalt punktile FCL.515 lennuki liinipiloodi loa omanikelt, ning mitmepiloodi tüübipädevust.“; |
| --- | --- |

(3)

punkt FCL.410.A asendatakse järgmisega:

„FCL.410.A Teise piloodi luba – koolituskursus ja teooriaeksam

a)   Kursus.

Teise piloodi loa taotleja peab olema läbinud teooriakoolituse ja lennukoolituse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis vastavalt käesoleva lisa (FCL osa) 5. liitele.

b)   Eksam.

Teise piloodi loa taotleja peab tõendama teoreetiliste teadmiste taset, mida nõutakse vastavalt punktile FCL.515 lennuki liinipiloodi loa omanikelt, ning mitmepiloodi tüübipädevust.“;

| (4) | punkt FCL.515 asendatakse järgmisega:


  „FCL.515 Liinipiloodi luba – koolituskursus ja teooriaeksam

  a)   Kursus.
  Liinipiloodi loa taotlejad peavad olema läbinud koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab olema käesoleva lisa (FCL osa) 3. liite kohane integreeritud koolituskursus või moodulkursus.
  b)   Eksam.
  Liinipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:






  (1) | lennundusõigus; |
| --- | --- | --- |

(4)

punkt FCL.515 asendatakse järgmisega:

„FCL.515 Liinipiloodi luba – koolituskursus ja teooriaeksam

a)   Kursus.

Liinipiloodi loa taotlejad peavad olema läbinud koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab olema käesoleva lisa (FCL osa) 3. liite kohane integreeritud koolituskursus või moodulkursus.

b)   Eksam.

Liinipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:

(1)

lennundusõigus;

| (2) | üldteadmised õhusõidukitest – õhusõiduki konstruktsioon/süsteemid/jõuseade; |
| --- | --- |

(2)

üldteadmised õhusõidukitest – õhusõiduki konstruktsioon/süsteemid/jõuseade;

| (3) | üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid; |
| --- | --- |

(3)

üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid;

| (4) | mass ja tsentreering; |
| --- | --- |

(4)

mass ja tsentreering;

| (5) | lennutehnilised näitajad; |
| --- | --- |

(5)

lennutehnilised näitajad;

| (6) | lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine; |
| --- | --- |

(6)

lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine;

| (7) | inimvõimed; |
| --- | --- |

(7)

inimvõimed;

| (8) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

(8)

meteoroloogia;

| (9) | üldnavigatsioon; |
| --- | --- |

(9)

üldnavigatsioon;

| (10) | raadionavigatsioon; |
| --- | --- |

(10)

raadionavigatsioon;

| (11) | käitamisprotseduurid; |
| --- | --- |

(11)

käitamisprotseduurid;

| (12) | aerodünaamika alused ning |
| --- | --- |

(12)

aerodünaamika alused ning

| (13) | side.“; |
| --- | --- |

(13)

side.“;

| (5) | punkt FCL.615 asendatakse järgmisega:


  „FCL.615 Instrumentaallennu pädevusmärge – teoreetilised teadmised ja lennuõpe

  a)   Kursus.
  Instrumentaallennu pädevusmärke taotlejad peavad olema läbinud teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. See kursus peab olema üks alljärgnevatest kursustest:






  (1) | käesoleva lisa (FCL osa) 3. liite kohane integreeritud koolituskursus, mis sisaldab instrumentaallennuõpet, või |
| --- | --- | --- |

(5)

punkt FCL.615 asendatakse järgmisega:

„FCL.615 Instrumentaallennu pädevusmärge – teoreetilised teadmised ja lennuõpe

a)   Kursus.

Instrumentaallennu pädevusmärke taotlejad peavad olema läbinud teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. See kursus peab olema üks alljärgnevatest kursustest:

(1)

käesoleva lisa (FCL osa) 3. liite kohane integreeritud koolituskursus, mis sisaldab instrumentaallennuõpet, või

| (2) | käesoleva lisa (FCL osa) 6. liite kohane moodulkursus. |
| --- | --- |

(2)

käesoleva lisa (FCL osa) 6. liite kohane moodulkursus.

b)   Eksam.

Taotlejad peavad tõendama neile antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:

| (1) | lennundusõigus; |
| --- | --- |

(1)

lennundusõigus;

| (2) | üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid; |
| --- | --- |

(2)

üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid;

| (3) | lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine; |
| --- | --- |

(3)

lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine;

| (4) | inimvõimed; |
| --- | --- |

(4)

inimvõimed;

| (5) | meteoroloogia; |
| --- | --- |

(5)

meteoroloogia;

| (6) | raadionavigatsioon ning |
| --- | --- |

(6)

raadionavigatsioon ning

| (7) | side.“; |
| --- | --- |

(7)

side.“;

| (6) | punkti FCL.725 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Taotlejal, kellel juba on mõne õhusõidukitüübi tüübipädevusmärge koos ühe- või mitmepiloodilennu õigusega, loetakse sama õhusõidukitüübi muu kasutusviisi õiguste taotlemisel teoreetiliste teadmiste nõue täidetuks. Selline taotleja peab läbima muu kasutusviisiga seotud täiendava lennuõppe sellise sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või lennuettevõtja sertifikaadi omaniku juures, keda pädev asutus on konkreetselt selliseks koolituseks volitanud. Kõnealune kasutusviis kantakse loale.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

punkti FCL.725 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

| (7) | punkt FCL.720.A asendatakse järgmisega:


  „FCL.720.A Nõutav kogemus ning eeltingimused klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmiseks – lennukid

  Kui määruse (EL) nr 748/2012 (kasutamissobivuse andmed) I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti, peab klassi- või tüübipädevusmärke taotleja vastava pädevusmärke saamiseks täitma järgmised kogemustega seotud nõuded ja eeltingimused.
  a)   Ühepiloodilennukid.
  Ühepiloodilennukite esmase klassi- või tüübipädevusmärke taotlejad, kes taotlevad õigust käitada lennukit mitmepiloodilennul, peavad vastama alapunkti b alapunktides 4 ja 5 sätestatud nõuetele.
  Lisaks kohaldatakse järgmist.
  (1)   Mitme mootoriga ühepiloodilennukid.
  Mitme mootoriga ühepiloodilennukite esmase klassi- või tüübipädevusmärke taotlejad peavad olema lennanud lennukitel kaptenina vähemalt 70 lennutundi.
  (2)   Kõrgtehnilised mittekeerukad ühepiloodilennukid.
  Enne lennuõppe alustamist peavad kõrgtehnilise ühepiloodilennuki esmase klassi- või tüübipädevusmärke taotlejad vastama järgmistele nõuetele:






  i) | ta peab omama kokku vähemalt 200 tundi lennukogemust, sealhulgas 70 tundi kaptenina lennukitel, ning |
| --- | --- | --- |

(7)

punkt FCL.720.A asendatakse järgmisega:

„FCL.720.A Nõutav kogemus ning eeltingimused klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmiseks – lennukid

Kui määruse (EL) nr 748/2012 (kasutamissobivuse andmed) I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetes ei ole ette nähtud teisiti, peab klassi- või tüübipädevusmärke taotleja vastava pädevusmärke saamiseks täitma järgmised kogemustega seotud nõuded ja eeltingimused.

a)   Ühepiloodilennukid.

Ühepiloodilennukite esmase klassi- või tüübipädevusmärke taotlejad, kes taotlevad õigust käitada lennukit mitmepiloodilennul, peavad vastama alapunkti b alapunktides 4 ja 5 sätestatud nõuetele.

Lisaks kohaldatakse järgmist.

(1)   Mitme mootoriga ühepiloodilennukid.

Mitme mootoriga ühepiloodilennukite esmase klassi- või tüübipädevusmärke taotlejad peavad olema lennanud lennukitel kaptenina vähemalt 70 lennutundi.

(2)   Kõrgtehnilised mittekeerukad ühepiloodilennukid.

Enne lennuõppe alustamist peavad kõrgtehnilise ühepiloodilennuki esmase klassi- või tüübipädevusmärke taotlejad vastama järgmistele nõuetele:

i)

ta peab omama kokku vähemalt 200 tundi lennukogemust, sealhulgas 70 tundi kaptenina lennukitel, ning

| ii) | vastama ühele järgmistest tingimustest:






  A) | omama tõendit sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni korraldatud täiendava teooriakursuse eduka läbimise kohta või |
| --- | --- | --- |

ii)

vastama ühele järgmistest tingimustest:

A)

omama tõendit sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni korraldatud täiendava teooriakursuse eduka läbimise kohta või

| B) | olema edukalt sooritanud käesoleva lisa (FCL osa) kohased liinilennuki piloodiloa teooriaeksamid; või |
| --- | --- |

B)

olema edukalt sooritanud käesoleva lisa (FCL osa) kohased liinilennuki piloodiloa teooriaeksamid; või

| C) | omama lisaks käesoleva lisa (FCL osa) kohaselt välja antud loale Chicago konventsiooni 1. lisa kohast liinilennukipiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba koos instrumentaallennupädevusega ning liinilennukipiloodi loa teoreetiliste teadmiste taset. |
| --- | --- |

C)

omama lisaks käesoleva lisa (FCL osa) kohaselt välja antud loale Chicago konventsiooni 1. lisa kohast liinilennukipiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba koos instrumentaallennupädevusega ning liinilennukipiloodi loa teoreetiliste teadmiste taset.

(3)   Kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid.

Kõrgtehnilise keeruka ühepiloodilennuki tüübipädevusmärke taotlejad peavad lisaks alapunkti 2 nõuete täitmisele omama või olema omanud vastavat ühe või mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevusmärget vastavalt G alajaole ning täitma punkti b alapunkti 5 nõudeid.

b)   Mitmepiloodilennukid.

Mitmepiloodilennuki esimese tüübipädevuse kursuse taotlejad peavad olema teise piloodi loa koolituskursusel osalevad piloodiõpilased või vastama järgmistele nõuetele:

| (1) | omama vähemalt 70 tundi lennukogemust kaptenina lennukitel; |
| --- | --- |

(1)

omama vähemalt 70 tundi lennukogemust kaptenina lennukitel;

| (2) | omama või olema omanud mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevust; |
| --- | --- |

(2)

omama või olema omanud mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevust;

| (3) | olema edukalt sooritanud käesoleva lisa (FCL osa) kohased liinilennuki piloodiloa teooriaeksamid; |
| --- | --- |

(3)

olema edukalt sooritanud käesoleva lisa (FCL osa) kohased liinilennuki piloodiloa teooriaeksamid;

| (4) | juhul, kui tüübipädevuse kursus ei ole ühendatud lennumeeskonna koostöökursusega:






  i) | omama tunnistust lennukite lennumeeskonna koostöökursuse eduka läbimise kohta või |
| --- | --- | --- |

(4)

juhul, kui tüübipädevuse kursus ei ole ühendatud lennumeeskonna koostöökursusega:

i)

omama tunnistust lennukite lennumeeskonna koostöökursuse eduka läbimise kohta või

| ii) | omama tunnistust kopteri lennumeeskonna koostöökursuse eduka läbimise kohta ja vähemalt 100 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodikopteritel või |
| --- | --- |

ii)

omama tunnistust kopteri lennumeeskonna koostöökursuse eduka läbimise kohta ja vähemalt 100 tundi lennukogemust piloodina mitmepiloodikopteritel või

| iii) | lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel või |
| --- | --- |

iii)

lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel või

| iv) | lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina äriliseks lennutranspordiks kasutatava mitme mootoriga ühepiloodilennuki mitmepiloodilendudel vastavalt kehtivatele lennutegevusnõuetele ning |
| --- | --- |

iv)

lennanud vähemalt 500 lennutundi piloodina äriliseks lennutranspordiks kasutatava mitme mootoriga ühepiloodilennuki mitmepiloodilendudel vastavalt kehtivatele lennutegevusnõuetele ning

| (5) | olema läbinud punktis FCL.745.A osutatud koolituskursuse. |
| --- | --- |

(5)

olema läbinud punktis FCL.745.A osutatud koolituskursuse.

c)   Ilma et see piiraks alapunkti b kohaldamist, võib liikmesriik välja anda mitmepiloodilennukite piiratud õigustega tüübipädevusmärke, mis lubab selle omanikel tegutseda teist pilootide vahetuspilootidena ülalpool lennutasandit 200, tingimusel et kaks ülejäänud meeskonnaliiget omavad alapunkti b kohast tüübipädevusmärget.

d)   Kui kasutamissobivuse andmetes on nii ette nähtud, võivad tüübipädevusmärke õigused algul piirduda instruktori järelevalve all lendamisega. Järelevalve all lennatud lennutundide kohta tehakse instruktori allkirjaga märge pilootide päevikutesse või samaväärsetesse dokumentidesse. Piirang tühistatakse, kui piloodid tõendavad, et ta on kogunud kasutamissobivuse andmetega ettenähtud arvu järelevalve all lennatud lennutunde.“;

| (8) | punkt FCL.725.A asendatakse järgmisega:


  „FCL.725.A Teoreetilised teadmised ja lennuõpe klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmisel – lennukid

  Kui määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse järgmist.






  a) | Mitme mootoriga ühepiloodilennukid.






  (1) | Mitme mootoriga ühepiloodilennukite klassipädevuse teooriakursus peab sisaldama vähemalt seitse tundi mitme mootoriga lennukite käitamise õpet ning |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

punkt FCL.725.A asendatakse järgmisega:

„FCL.725.A Teoreetilised teadmised ja lennuõpe klassi- ja tüübipädevusmärgete väljaandmisel – lennukid

Kui määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaselt kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse järgmist.

a)

Mitme mootoriga ühepiloodilennukid.

(1)

Mitme mootoriga ühepiloodilennukite klassipädevuse teooriakursus peab sisaldama vähemalt seitse tundi mitme mootoriga lennukite käitamise õpet ning

| (2) | mitme mootoriga ühepiloodilennukite klassi- või tüübipädevuse lennuõpe peab sisaldama vähemalt kaks tundi ja 30 minutit instruktoriga lennuõpet mitme mootoriga lennukite normaaloludes käitamise alal ning vähemalt kolm tundi ja 30 minutit instruktoriga lennuõpet mootoririkke protseduuride ning asümmeetrilise tõmbega lennu võtete alal. |
| --- | --- |

(2)

mitme mootoriga ühepiloodilennukite klassi- või tüübipädevuse lennuõpe peab sisaldama vähemalt kaks tundi ja 30 minutit instruktoriga lennuõpet mitme mootoriga lennukite normaaloludes käitamise alal ning vähemalt kolm tundi ja 30 minutit instruktoriga lennuõpet mootoririkke protseduuride ning asümmeetrilise tõmbega lennu võtete alal.

| b) | Ühepiloodilennukid – vesilennupädevus.






  (1) | Ühepiloodilennukite vesilennupädevuse koolituskursus peab sisaldama teooria- ja lennuõpet ning |
| --- | --- | --- |

b)

Ühepiloodilennukid – vesilennupädevus.

(1)

Ühepiloodilennukite vesilennupädevuse koolituskursus peab sisaldama teooria- ja lennuõpet ning

| (2) | ühepiloodilennukite klassi või tüübi merepädevuse koolituskursus peab sisaldama vähemalt kaheksa tundi instruktoriga lennuõpet, kui taotlejatel on vastava klassi- või tüübipädevusmärke maismaaversioon, või kümme tundi, kui taotlejatel nimetatud pädevusmärget ei ole ning |
| --- | --- |

(2)

ühepiloodilennukite klassi või tüübi merepädevuse koolituskursus peab sisaldama vähemalt kaheksa tundi instruktoriga lennuõpet, kui taotlejatel on vastava klassi- või tüübipädevusmärke maismaaversioon, või kümme tundi, kui taotlejatel nimetatud pädevusmärget ei ole ning

| c) | mitte-kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite, kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite ja mitmepiloodilennukite koolituskursused peavad hõlmama häireolukorra ennetamise ja lahendamisega seotud teooria- ja lennuõpet, võttes arvesse asjakohase õhusõidukiklassi või -tüübi eripära.“; |
| --- | --- |

c)

mitte-kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite, kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite ja mitmepiloodilennukite koolituskursused peavad hõlmama häireolukorra ennetamise ja lahendamisega seotud teooria- ja lennuõpet, võttes arvesse asjakohase õhusõidukiklassi või -tüübi eripära.“;

| (9) | lisatakse uus punkt FCL.745.A:


  „FCL.745.A Häireolukorra ennetamise ja lahendamise täiendkoolitus — lennukid







  a) | Häireolukorra ennetamise ja lahendamise täiendkoolitus tuleb läbida sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis ning see peab sisaldama järgmist:






  (1) | viis tundi teooriaõpet, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

lisatakse uus punkt FCL.745.A:

„FCL.745.A Häireolukorra ennetamise ja lahendamise täiendkoolitus — lennukid

a)

Häireolukorra ennetamise ja lahendamise täiendkoolitus tuleb läbida sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis ning see peab sisaldama järgmist:

(1)

viis tundi teooriaõpet,

| (2) | briifingut ja lennuanalüüsi ning |
| --- | --- |

(2)

briifingut ja lennuanalüüsi ning

| (3) | kolm tundi lennuõpet, mille läbiviijaks on punkti FCL.915 alapunkti e kohast kvalifikatsiooni omav lennukite lennuinstruktor ja mis sisaldab häireolukorra ennetamise ja lahendamise täiendkoolitust koolituskursuseks ette nähtud lennukil. |
| --- | --- |

(3)

kolm tundi lennuõpet, mille läbiviijaks on punkti FCL.915 alapunkti e kohast kvalifikatsiooni omav lennukite lennuinstruktor ja mis sisaldab häireolukorra ennetamise ja lahendamise täiendkoolitust koolituskursuseks ette nähtud lennukil.

| b) | Pärast häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse läbimist saab taotleja sertifitseeritud koolitusorganisatsioonilt asjakohase tunnistuse.“; |
| --- | --- |

b)

Pärast häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse läbimist saab taotleja sertifitseeritud koolitusorganisatsioonilt asjakohase tunnistuse.“;

| (10) | punkti FCL.900 alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | Pädev asutus võib lennuinstruktori õiguste andmiseks välja anda eriloa, kui käesoleva alajao nõuete täitmine ei ole võimalik järgmise tõttu: |
| --- | --- | --- |

(10)

punkti FCL.900 alapunkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

| i) | liikmesriigis võetakse kasutusele või lennuettevõtja õhusõidukiparki lisandub uusi õhusõidukeid või |
| --- | --- |

i)

liikmesriigis võetakse kasutusele või lennuettevõtja õhusõidukiparki lisandub uusi õhusõidukeid või

| ii) | käesolevasse lisasse (FCL osa) lisatakse uusi koolituskursusi. |
| --- | --- |

ii)

käesolevasse lisasse (FCL osa) lisatakse uusi koolituskursusi.

Nimetatud luba kehtib ainult uue õhusõidukitüübi kasutuselevõtuks või uue koolituskursuse läbiviimiseks vajalike õppelendude kohta ning selle kehtivus ei tohi ühelgi juhul ületada üht aastat.“;

| (11) | punkti FCL.915 muudetakse järgmiselt:


  „FCL.915 Üldised eeltingimused ja üldnõuded instruktoritele

  a)   Üldist.
  Instruktoritunnistuse taotlejad peavad olema vähemalt 18-aastased.
  b)   Lisanõuded instruktoritele, kes annavad lennuõpet õhusõidukitel.
  Õhusõidukitel lennuõppe andmise õigusega instruktoritunnistuse omanikud või taotlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:






  (1) | loakoolituse puhul peavad nad omama vähemalt asjaomase õhusõiduki piloodiluba või punkti FCL.900 alapunkti c puhul samaväärset luba, mille omandamiseks lennuõpet antakse; |
| --- | --- | --- |

(11)

punkti FCL.915 muudetakse järgmiselt:

„FCL.915 Üldised eeltingimused ja üldnõuded instruktoritele

a)   Üldist.

Instruktoritunnistuse taotlejad peavad olema vähemalt 18-aastased.

b)   Lisanõuded instruktoritele, kes annavad lennuõpet õhusõidukitel.

Õhusõidukitel lennuõppe andmise õigusega instruktoritunnistuse omanikud või taotlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:

(1)

loakoolituse puhul peavad nad omama vähemalt asjaomase õhusõiduki piloodiluba või punkti FCL.900 alapunkti c puhul samaväärset luba, mille omandamiseks lennuõpet antakse;

| (2) | tüübipädevuskoolituse puhul peavad nad omama vastavat tüübipädevust või punkti FCL.900 alapunkti c puhul samaväärset tüübipädevust, mille omandamiseks lennuõpet antakse; |
| --- | --- |

(2)

tüübipädevuskoolituse puhul peavad nad omama vastavat tüübipädevust või punkti FCL.900 alapunkti c puhul samaväärset tüübipädevust, mille omandamiseks lennuõpet antakse;

| (3) | kui tegu ei ole katselennuinstruktoritega, peavad taotlejad olema teinud järgmist:






  i) | lennanud sellesse klassi või tüüpi kuuluval õhusõidukil, millega lennuõpet anda kavatsetakse, vähemalt 15 lennutundi, sealhulgas vajaduse korral kuni seitse tundi vastavat õhusõidukiklassi või -tüüpi esindaval lennutreeningseadmel või |
| --- | --- | --- |

(3)

kui tegu ei ole katselennuinstruktoritega, peavad taotlejad olema teinud järgmist:

i)

lennanud sellesse klassi või tüüpi kuuluval õhusõidukil, millega lennuõpet anda kavatsetakse, vähemalt 15 lennutundi, sealhulgas vajaduse korral kuni seitse tundi vastavat õhusõidukiklassi või -tüüpi esindaval lennutreeningseadmel või

| ii) | sooritanud asjaomasesse klassi või tüüpi kuuluva õhusõiduki puhul asjakohase instruktorikategooria atesteerimise ning |
| --- | --- |

ii)

sooritanud asjaomasesse klassi või tüüpi kuuluva õhusõiduki puhul asjakohase instruktorikategooria atesteerimise ning

| (4) | omama lennuõppeks kasutatava õhusõiduki kaptenina piloteerimise õigust. |
| --- | --- |

(4)

omama lennuõppeks kasutatava õhusõiduki kaptenina piloteerimise õigust.

c)   Kogemuse arvestamine täiendavate pädevusmärgete väljaandmise ja pädevusmärke pikendamise korral.

| (1) | Instruktori lisatunnistuste taotlejate puhul võib arvestada õpetamis- ja õppimisoskusi, mida on olemasoleva instruktoritunnistuse omandamiseks juba tõendatud. |
| --- | --- |

(1)

Instruktori lisatunnistuste taotlejate puhul võib arvestada õpetamis- ja õppimisoskusi, mida on olemasoleva instruktoritunnistuse omandamiseks juba tõendatud.

| (2) | Kontrollpiloodina lennueksamitel või lennuoskuse tasemekontrollides kogutud lennuaeg võetakse kõikide instruktoritunnistuste pikendamisnõuetes täies ulatuses arvesse. |
| --- | --- |

(2)

Kontrollpiloodina lennueksamitel või lennuoskuse tasemekontrollides kogutud lennuaeg võetakse kõikide instruktoritunnistuste pikendamisnõuetes täies ulatuses arvesse.

d)   Kui kogemuse arvestamist laiendatakse muudele õhusõidukitüüpidele, tuleb arvesse võtta asjakohaseid elemente, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa osa 21 kohastes kasutamissobivuse andmetes (OSD).

e)   Punktile FCL.745.A vastava koolituskursuse juhendamise lisanõuded:

| (1) | Lisaks alapunktile b peavad instruktoritunnistuse omanikud enne punktile FCL.745.A vastava koolituskursuse juhendamist olema teinud järgmist:






  i) | lennanud piloodina lennukitel vähemalt 500 lennutundi, sealhulgas 200 tundi lennuinstruktorina; |
| --- | --- | --- |

(1)

Lisaks alapunktile b peavad instruktoritunnistuse omanikud enne punktile FCL.745.A vastava koolituskursuse juhendamist olema teinud järgmist:

i)

lennanud piloodina lennukitel vähemalt 500 lennutundi, sealhulgas 200 tundi lennuinstruktorina;

| ii) | pärast alapunkti e alapunkti 1 alapunktis i sätestatud kogemusnõuete täitmist läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse juhendaja koolituskursuse, mille käigus on pidevalt hinnatud taotlejate pädevust ning |
| --- | --- |

ii)

pärast alapunkti e alapunkti 1 alapunktis i sätestatud kogemusnõuete täitmist läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse juhendaja koolituskursuse, mille käigus on pidevalt hinnatud taotlejate pädevust ning

| iii) | pärast kursuse läbimist saanud kursuse läbimist tõendava tunnistuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonilt, mille koolitusjuht on kandnud alapunkti e alapunktis 1 nimetatud õigused taotlejate päevikutesse. |
| --- | --- |

iii)

pärast kursuse läbimist saanud kursuse läbimist tõendava tunnistuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonilt, mille koolitusjuht on kandnud alapunkti e alapunktis 1 nimetatud õigused taotlejate päevikutesse.

| (2) | Alapunkti e alapunktis 1 osutatud õigusi kasutatakse ainult juhul, kui juhendajad on viimase aasta jooksul läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis täiendusõppe, mille käigus koolitusjuht andis punktile FCL.745.A vastava koolituse juhendamise pädevuse kohta positiivse hinde. |
| --- | --- |

(2)

Alapunkti e alapunktis 1 osutatud õigusi kasutatakse ainult juhul, kui juhendajad on viimase aasta jooksul läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis täiendusõppe, mille käigus koolitusjuht andis punktile FCL.745.A vastava koolituse juhendamise pädevuse kohta positiivse hinde.

| (3) | Alapunkti e alapunktis 1 nimetatud õigustega juhendajad võivad juhendada alapunkti e alapunkti 1 alapunktis ii nimetatud kursusi, tingimusel et nad:






  i) | omavad 25 tundi lennuinstruktorikogemust punktile FCL745.A vastava koolituse juhendamisel; |
| --- | --- | --- |

(3)

Alapunkti e alapunktis 1 nimetatud õigustega juhendajad võivad juhendada alapunkti e alapunkti 1 alapunktis ii nimetatud kursusi, tingimusel et nad:

i)

omavad 25 tundi lennuinstruktorikogemust punktile FCL745.A vastava koolituse juhendamisel;

| ii) | on läbinud kõnealuse õiguse kasutamiseks atesteerimise ning |
| --- | --- |

ii)

on läbinud kõnealuse õiguse kasutamiseks atesteerimise ning

| iii) | vastavad alapunkti e alapunktis 2 sätestatud hiljutise lennukogemuse nõuetele. |
| --- | --- |

iii)

vastavad alapunkti e alapunktis 2 sätestatud hiljutise lennukogemuse nõuetele.

| (4) | Kõnealused õigused kantakse juhendajate päevikutesse ja need allkirjastab kontrollpiloot.“; |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused õigused kantakse juhendajate päevikutesse ja need allkirjastab kontrollpiloot.“;

| (12) | 1. liide asendatakse järgmisega:


  „1. liide

  Teoreetiliste teadmiste arvestamine


  TEOREETILISTE TEADMISTE ARVESTAMINE SAMA VÕI MUU ÕHUSÕIDUKILIIGI PUHUL – SIDUSÕPE JA EKSAMINÕUDED

  1.   (LAPL), erapiloodiluba (PPL), õhupalli piloodi luba (BPL) ja purilennuki piloodi luba (SPL)

  1.1.   Kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikel teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.120 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks.
  1.2.   Ilma et see piiraks alapunkti 1.1. sätete kohaldamist, peavad muu õhusõidukiliigi piloodiloa omanikud kergõhusõidukipiloodi loa, erapiloodiloa, õhupalli piloodi loa või purilennuki piloodi loa väljaandmiseks läbima teooriaõppe ning sooritama vastava taseme teooriaeksami järgmistes valdkondades:






  — | aerodünaamika alused; |
| --- | --- | --- |

(12)

1. liide asendatakse järgmisega:

„1. liide

Teoreetiliste teadmiste arvestamine

TEOREETILISTE TEADMISTE ARVESTAMINE SAMA VÕI MUU ÕHUSÕIDUKILIIGI PUHUL – SIDUSÕPE JA EKSAMINÕUDED

1.   (LAPL), erapiloodiluba (PPL), õhupalli piloodi luba (BPL) ja purilennuki piloodi luba (SPL)

1.1.   Kergõhusõidukipiloodi loa väljaandmisel loetakse muu õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikel teoreetiliste teadmiste nõuded punkti FCL.120 alapunktis a sätestatud üldteemades täielikult täidetuks.

1.2.   Ilma et see piiraks alapunkti 1.1. sätete kohaldamist, peavad muu õhusõidukiliigi piloodiloa omanikud kergõhusõidukipiloodi loa, erapiloodiloa, õhupalli piloodi loa või purilennuki piloodi loa väljaandmiseks läbima teooriaõppe ning sooritama vastava taseme teooriaeksami järgmistes valdkondades:

—

aerodünaamika alused;

| — | käitamisprotseduurid; |
| --- | --- |

—

käitamisprotseduurid;

| — | lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; |
| --- | --- |

—

lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine;

| — | üldteadmised õhusõidukitest ning |
| --- | --- |

—

üldteadmised õhusõidukitest ning

| — | navigeerimine. |
| --- | --- |

—

navigeerimine.

1.3.   Erapiloodiloa ja õhupalli piloodi loa või purilennuki piloodi loa väljaandmisel loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõidukipiloodi loa omanikel täielikult täidetuks nii teooriaõppe nõuded kui ka eksaminõuded.

1.4.   Ilma et see piiraks alapunkti 1.2 kohaldamist, peavad taotlejad, kellel on kergpurilennuki piloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga motopurilennuki lisaloaga, kerglennuki piloodi loa saamiseks tõendama piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu ühe kolbmootoriga lennukite klassi kohta vastavalt punkti FCL.135.A. alapunkti a alapunktile 2.

2.   Ametipiloodi luba

2.1.   Muu õhusõidukiliigi ametipiloodi luba omavad ametipiloodiloa taotlejad peavad olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis läbinud sidusõppe tunnustatud teooriakursuse vastavalt erinevate õhusõidukiliikide ametipiloodi loa õppekavade vahelistele erinevustele.

2.2.   Taotlejad peavad asjaomase õhusõidukiliigi kohta sooritama käesolevas lisas (FCL osa) sätestatud teooriaeksamid järgmistes valdkondades:

| 021 – üldteadmised õhusõidukitest: konstruktsioon ja süsteemid, elektrisüsteemid, jõuseadmed ja avariivarustus; |
| --- |

021 – üldteadmised õhusõidukitest: konstruktsioon ja süsteemid, elektrisüsteemid, jõuseadmed ja avariivarustus;

| 022 – üldteadmised õhusõidukitest: lennuinstrumendid; |
| --- |

022 – üldteadmised õhusõidukitest: lennuinstrumendid;

| 032/034 – vastavalt vajadusele lennuki või kopteri suutlikkusnäitajad; |
| --- |

032/034 – vastavalt vajadusele lennuki või kopteri suutlikkusnäitajad;

| 070 – käitamisprotseduurid ja |
| --- |

070 – käitamisprotseduurid ja

| 080 – aerodünaamika alused. |
| --- |

080 – aerodünaamika alused.

2.3.   Ametipiloodiloa taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud instrumentaallennupädevusmärke või saamiseks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded inimvõimete ja meteoroloogia vallas, välja arvatud juhul kui nad on läbinud käesoleva lisa (FCL osa) 6. liite Aa jao kohase instrumentaallennupädevusmärke koolituskursuse.

2.4.   Ametipiloodiloa taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded sidesüsteemide vallas.

3.   Liinipiloodi luba

3.1.   Muu õhusõidukiliigi liinilennukipiloodi luba omavad liinilennukipiloodi loa taotlejad peavad olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis läbinud sidusõppe tunnustatud teooriakursuse vastavalt erinevate õhusõidukiliikide liinilennukipiloodi loa õppekavade vahelistele erinevustele.

3.2.   Taotlejad peavad asjaomase õhusõidukiliigi kohta sooritama käesolevas lisas (FCL osa) sätestatud teooriaeksamid järgmistes valdkondades:

| 021 – üldteadmised õhusõidukitest: konstruktsioon ja süsteemid, elektrisüsteemid, jõuseadmed ja avariivarustus; |
| --- |

021 – üldteadmised õhusõidukitest: konstruktsioon ja süsteemid, elektrisüsteemid, jõuseadmed ja avariivarustus;

| 022 – üldteadmised õhusõidukitest: lennuinstrumendid; |
| --- |

022 – üldteadmised õhusõidukitest: lennuinstrumendid;

| 032/034 – vastavalt vajadusele lennuki või kopteri suutlikkusnäitajad; |
| --- |

032/034 – vastavalt vajadusele lennuki või kopteri suutlikkusnäitajad;

| 070 – käitamisprotseduurid ja |
| --- |

070 – käitamisprotseduurid ja

| 080 – aerodünaamika alused. |
| --- |

080 – aerodünaamika alused.

3.3.   Lennuki liinipiloodi loa taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud lennuki ametipiloodi loa jaoks nõutava teooriaeksami, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded sidesüsteemide vallas.

3.4.   Kopteri liinipiloodi loa taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud lennuki ametipiloodi loa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:

| — | lennundusõigus; |
| --- | --- |

—

lennundusõigus;

| — | kopterite aerodünaamika alused ning |
| --- | --- |

—

kopterite aerodünaamika alused ning

| — | side. |
| --- | --- |

—

side.

3.5.   Lennuki liinipiloodi loa taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud instrumentaallennupädevuse jaoks nõutava teooriaeksami, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded sidesüsteemide vallas.

3.6.   Kopteri liinipiloodi loa taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud instrumentaallennupädevuse jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:

| — | kopterite aerodünaamika alused ning |
| --- | --- |

—

kopterite aerodünaamika alused ning

| — | side. |
| --- | --- |

—

side.

4.   Instrumentaallennupädevus

4.1.   Instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud ametipiloodiloa jaoks nõutavad teooriaeksamid, loetakse täidetuks teoreetiliste teadmiste nõuded järgmistes valdkondades:

| — | inimvõimed; |
| --- | --- |

—

inimvõimed;

| — | meteoroloogia ning |
| --- | --- |

—

meteoroloogia ning

| — | side. |
| --- | --- |

—

side.

4.2.   Kopteri instrumentaallennupädevusmärke taotlejatel, kes on samas õhusõidukiliigis sooritanud kopteri liinipiloodiloa ja visuaallennupädevusmärke saamiseks nõutavad teooriaeksamid, tuleb sooritada eksam järgmistes valdkondades:

| — | lennundusõigus; |
| --- | --- |

—

lennundusõigus;

| — | lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine ning |
| --- | --- |

—

lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine ning

| — | raadionavigatsioon. |
| --- | --- |

—

raadionavigatsioon.

| (13) | 3. liite A. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Kursus peab sisaldama järgmist:






  a) | teooriaõpet lennuki liinipiloodiloa jaoks nõutaval tasemel; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(13)

3. liite A. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Kursus peab sisaldama järgmist:

a)

teooriaõpet lennuki liinipiloodiloa jaoks nõutaval tasemel;

| b) | visuaal- ja instrumentaallennuõpet; |
| --- | --- |

b)

visuaal- ja instrumentaallennuõpet;

| c) | lennumeeskonna koostöökoolitust tööks mitmepiloodilennukites ning |
| --- | --- |

c)

lennumeeskonna koostöökoolitust tööks mitmepiloodilennukites ning

| d) | punktile FCL.745.A vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitust, v.a juhul kui taotlejad on selle koolituskursuse juba läbinud enne liinipiloodi integreeritud kursuse alustamist.“; |
| --- | --- |

d)

punktile FCL.745.A vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitust, v.a juhul kui taotlejad on selle koolituskursuse juba läbinud enne liinipiloodi integreeritud kursuse alustamist.“;

| b) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Taotlejad, kes ei suuda või ei saa lennuki liinipiloodi kursust tervikuna läbida, võivad pädevalt asutuselt taotleda pääsu madalama taseme loa ning instrumentaallennupädevuse teooria- ja lennueksamile, kui ta täidab vastavad nõuded.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Taotlejad, kes ei suuda või ei saa lennuki liinipiloodi kursust tervikuna läbida, võivad pädevalt asutuselt taotleda pääsu madalama taseme loa ning instrumentaallennupädevuse teooria- ja lennueksamile, kui ta täidab vastavad nõuded.“;

| c) | alapunkt 7 nimetatakse ümber alapunktiks „7.1.“ ja lisatakse uus alapunkt 7.2.:






  „7.2. | Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse teooriaõpe viiakse läbi vastavalt punktile FCL.745.A.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt 7 nimetatakse ümber alapunktiks „7.1.“ ja lisatakse uus alapunkt 7.2.:

„7.2.

Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse teooriaõpe viiakse läbi vastavalt punktile FCL.745.A.“;

| d) | alapunkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Lennuõppe (see ei hõlma tüübipädevusõpet) ja kõikide vahetestide kogumaht peab olema vähemalt 195 tundi, millest kuni 55 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg. Kõnealuse 195 tunni hulgas peavad taotlejad tegema vähemalt järgmist:






  a) | läbima 95 tundi instruktoriga lennuõpet, millest kuni 55 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

alapunkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

Lennuõppe (see ei hõlma tüübipädevusõpet) ja kõikide vahetestide kogumaht peab olema vähemalt 195 tundi, millest kuni 55 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg. Kõnealuse 195 tunni hulgas peavad taotlejad tegema vähemalt järgmist:

a)

läbima 95 tundi instruktoriga lennuõpet, millest kuni 55 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg;

| b) | lendama 70 lennutundi kaptenina, mis muu hulgas hõlmab visuaallennureeglite ja instrumentaallennureeglite kohast lennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes. Instrumentaallennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses; |
| --- | --- |

b)

lendama 70 lennutundi kaptenina, mis muu hulgas hõlmab visuaallennureeglite ja instrumentaallennureeglite kohast lennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes. Instrumentaallennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses;

| c) | lendama 50 tundi kaptenina marsruutlendudel, mis muu hulgas hõlmab üht visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 540 km (300 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse täieliku peatumisega maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal ning |
| --- | --- |

c)

lendama 50 tundi kaptenina marsruutlendudel, mis muu hulgas hõlmab üht visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 540 km (300 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse täieliku peatumisega maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal ning

| d) | sooritama viis tundi öölende, sealhulgas kolm tundi instruktoriga lennuõpet, mis sisaldab vähemalt:






  (1) | ühe tunni instruktoriga marsruutlende; |
| --- | --- | --- |

d)

sooritama viis tundi öölende, sealhulgas kolm tundi instruktoriga lennuõpet, mis sisaldab vähemalt:

(1)

ühe tunni instruktoriga marsruutlende;

| (2) | viis starti soololennul ning |
| --- | --- |

(2)

viis starti soololennul ning

| (3) | viis täieliku peatumisega soolomaandumist; |
| --- | --- |

(3)

viis täieliku peatumisega soolomaandumist;

| e) | punktile FCL.745.A vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse lennuõpet; |
| --- | --- |

e)

punktile FCL.745.A vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse lennuõpet;

| f) | koguma 115 tundi instrumentaalaega, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  (1) | 20 tundi lendamist piloodiõpilasena kapteni kohustes; |
| --- | --- | --- |

f)

koguma 115 tundi instrumentaalaega, mis hõlmab vähemalt järgmist:

(1)

20 tundi lendamist piloodiõpilasena kapteni kohustes;

| (2) | 15 tundi lennumeeskonna koostööd, milleks võib kasutada lennu täisimitaatorit (FFS) või II taseme lennuimitaatorit (FNPT II); |
| --- | --- |

(2)

15 tundi lennumeeskonna koostööd, milleks võib kasutada lennu täisimitaatorit (FFS) või II taseme lennuimitaatorit (FNPT II);

| (3) | 50 tundi instrumentaallennuõpet, sealhulgas kuni:






  i) | 25 tundi maapealset instrumentaalaega I taseme lennuimitaatoril (FNPT I) või |
| --- | --- | --- |

(3)

50 tundi instrumentaallennuõpet, sealhulgas kuni:

i)

25 tundi maapealset instrumentaalaega I taseme lennuimitaatoril (FNPT I) või

| ii) | 40 tundi maapealset instrumentaalaega, mis võib olla kogutud II taseme lennuimitaatoril (FNPT II), 2. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2) või lennu täisimitaatoril (FFS), sealhulgas kuni kümme tundi I taseme lennuimitaatoril (FNPT I). |
| --- | --- |

ii)

40 tundi maapealset instrumentaalaega, mis võib olla kogutud II taseme lennuimitaatoril (FNPT II), 2. taseme lennuelementide imitaatoril (FTD 2) või lennu täisimitaatoril (FFS), sealhulgas kuni kümme tundi I taseme lennuimitaatoril (FNPT I).

Taotlejal, kellel on tunnistus instrumentaallennu põhimooduli läbimise kohta, arvestatakse nõutava instrumentaallennuõppena kuni kümme tundi. Instrumentaallennu esmaimitaatoril (BITD) kogutud tunde ei arvestata ning

| g) | viis tundi lennuaega lennukil, millel on:






  (1) | sertifikaadi järgi vähemalt neli reisijakohta ning |
| --- | --- | --- |

g)

viis tundi lennuaega lennukil, millel on:

(1)

sertifikaadi järgi vähemalt neli reisijakohta ning

| (2) | muudetava sammuga propeller ja sissetõmmatav telik.“; |
| --- | --- |

(2)

muudetava sammuga propeller ja sissetõmmatav telik.“;

| (14) | 5. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Teise piloodi loa teooriakursuse kinnitatud õppemaht peab olema vähemalt 750 tundi lennuki liinipiloodiloa tasemel, millele lisanduvad tunnid, mis on vajalikud järgmise jaoks:






  a) | H alajao kohaselt vastava tüübipädevusmärke jaoks ette nähtud teooriaõpe ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(14)

5. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Teise piloodi loa teooriakursuse kinnitatud õppemaht peab olema vähemalt 750 tundi lennuki liinipiloodiloa tasemel, millele lisanduvad tunnid, mis on vajalikud järgmise jaoks:

a)

H alajao kohaselt vastava tüübipädevusmärke jaoks ette nähtud teooriaõpe ning

| b) | punktile FCL.745.A vastav häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse teooriaõpe.“; |
| --- | --- |

b)

punktile FCL.745.A vastav häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse teooriaõpe.“;

| b) | alapunkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8. | Lennuõppe maht peab olema kokku vähemalt 240 tundi, mis sisaldab tunde piloteeriva ja jälgiva piloodina reaalsetel ja simulatsioonlendudel ning hõlmab nelja koolitusetappi:
  a)   1. etapp — põhilennuoskused
  Spetsiifiline üksikpiloodi algtaseme lennuõpe lennukil.
  b)   2. etapp — algtase
  Ülevaade lennumeeskonna tegevusest ja instrumentaallendudest.
  c)   3. etapp — kesktase
  Lennumeeskonna töö määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohase kõrgtehnilise lennuki sertifikaadiga mitme mootoriga turbiinlennukis.
  d)   4. etapp — kõrgtase
  Tüübipädevuskoolitus lennuettevõtjale omases keskkonnas.
  Lennumeeskonna koostöö nõudeid käsitletakse eespool nimetatud etappide raames.
  Asümmeetrilise tõmbega lennu koolitus läbitakse lennukil või lennu täisimitaatoril (FFS).“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.

Lennuõppe maht peab olema kokku vähemalt 240 tundi, mis sisaldab tunde piloteeriva ja jälgiva piloodina reaalsetel ja simulatsioonlendudel ning hõlmab nelja koolitusetappi:

a)   1. etapp — põhilennuoskused

Spetsiifiline üksikpiloodi algtaseme lennuõpe lennukil.

b)   2. etapp — algtase

Ülevaade lennumeeskonna tegevusest ja instrumentaallendudest.

c)   3. etapp — kesktase

Lennumeeskonna töö määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohase kõrgtehnilise lennuki sertifikaadiga mitme mootoriga turbiinlennukis.

d)   4. etapp — kõrgtase

Tüübipädevuskoolitus lennuettevõtjale omases keskkonnas.

Lennumeeskonna koostöö nõudeid käsitletakse eespool nimetatud etappide raames.

Asümmeetrilise tõmbega lennu koolitus läbitakse lennukil või lennu täisimitaatoril (FFS).“;

| c) | lisatakse uus alapunkt 8a:






  „8a. | Tegeliku lennuaja lennukogemus hõlmab järgmist:






  a) | kõiki H alajaos nõutud kogemusi; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse uus alapunkt 8a:

„8a.

Tegeliku lennuaja lennukogemus hõlmab järgmist:

a)

kõiki H alajaos nõutud kogemusi;

| b) | punktile FCL.745.A vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse lennuõpet; |
| --- | --- |

b)

punktile FCL.745.A vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse lennuõpet;

| c) | vastava tüübipädevuse eripäradega seotud lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse harjutusi vastavalt punkti FCL.725.A alapunktile c; |
| --- | --- |

c)

vastava tüübipädevuse eripäradega seotud lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolituse harjutusi vastavalt punkti FCL.725.A alapunktile c;

| d) | öölende; |
| --- | --- |

d)

öölende;

| e) | lende üksnes mõõteriistade näitude järgi ning |
| --- | --- |

e)

lende üksnes mõõteriistade näitude järgi ning

| f) | vastava lennumeisterlikkuse saavutamiseks vajalikke kogemusi.“; |
| --- | --- |

f)

vastava lennumeisterlikkuse saavutamiseks vajalikke kogemusi.“;

| (15) | 9. liide asendatakse järgmisega:


  „9. liide

  Teise piloodi loa, liinipiloodi loa, tüübi- ja klassipädevuste koolitus, lennueksam ja lennuoskuse tasemekontroll ning instrumentaallennupädevuse lennuoskuse tasemekontroll

  A.   Üldist

  1.   Lennueksamil osaleda soovijad peavad olema läbinud eksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübi kohta lennuõppe.
  Mitmepiloodiõhusõiduki ja vertikaalstardiga õhusõiduki tüübipädevuskoolitus viiakse läbi lennu täisimitaatoril (FFS) või lennutreeningseadme(te) (FSTD) ja FFSi kombinatsioonil. Mitmepiloodiõhusõiduki ja vertikaalstardiga õhusõiduki tüübipädevusmärgete ning liinipiloodi ja teise piloodi lubade väljaandmiseks nõutavad lennueksamid või lennuoskuse tasemekontrollid viiakse võimaluse korral läbi FFSil.
  Ühepiloodiõhusõiduki ja kopteri klassi- ning tüübipädevuskoolitus, lennueksamid või lennuoskuse tasemekontrollid viiakse läbi järgmiselt:






  a) | vabal ja juurdepääsetaval FFSil või |
| --- | --- | --- |

(15)

9. liide asendatakse järgmisega:

„9. liide

Teise piloodi loa, liinipiloodi loa, tüübi- ja klassipädevuste koolitus, lennueksam ja lennuoskuse tasemekontroll ning instrumentaallennupädevuse lennuoskuse tasemekontroll

A.   Üldist

1.   Lennueksamil osaleda soovijad peavad olema läbinud eksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübi kohta lennuõppe.

Mitmepiloodiõhusõiduki ja vertikaalstardiga õhusõiduki tüübipädevuskoolitus viiakse läbi lennu täisimitaatoril (FFS) või lennutreeningseadme(te) (FSTD) ja FFSi kombinatsioonil. Mitmepiloodiõhusõiduki ja vertikaalstardiga õhusõiduki tüübipädevusmärgete ning liinipiloodi ja teise piloodi lubade väljaandmiseks nõutavad lennueksamid või lennuoskuse tasemekontrollid viiakse võimaluse korral läbi FFSil.

Ühepiloodiõhusõiduki ja kopteri klassi- ning tüübipädevuskoolitus, lennueksamid või lennuoskuse tasemekontrollid viiakse läbi järgmiselt:

a)

vabal ja juurdepääsetaval FFSil või

| b) | FSTD(de) ja õhusõiduki kombinatsioonil, kui FFS ei ole vaba või juurdepääsetav või |
| --- | --- |

b)

FSTD(de) ja õhusõiduki kombinatsioonil, kui FFS ei ole vaba või juurdepääsetav või

| c) | lennukil, kui FSTD ei ole vaba või juurdepääsetav. |
| --- | --- |

c)

lennukil, kui FSTD ei ole vaba või juurdepääsetav.

Kui koolitamisel, eksamineerimisel või kontrollimisel kasutatakse FSTDsid, lähtutakse nende sobivuse kontrollimisel kehtivast „Funktsionaalsete ja subjektiivsete katsete tabelist“ ning kehtivast „FSTD valideerimiskatsete tabelist“, mis on esitatud kasutatava treeningseadme puhul kohaldatavas peamises alusdokumendis. Arvesse võetakse kõiki seadme kvalifikatsioonisertifikaadil märgitud piiranguid.

2.   Kui kahe katsega ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada, tuleb õpet jätkata.

3.   Lennueksamil võib osaleda piiramatu arv kordi.

KOOLITUSE/LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI SISU

4.   Kui määruse (EL) nr 748/2012 I lisa osa 21 kohaselt kindlaks määratud käitussobivuse andmetega (OSD) ei ole ette nähtud teisiti, peavad lennuõppekava, lennueksam ja lennuoskuse tasemekontroll olema kooskõlas käesoleva liitega. Selleks et arvestada varasemat kogemust samasugustel õhusõidukitüüpidel, võib lennuõppekava, lennueksami ja lennuoskuse tasemekontrolli mahtu vähendada vastavalt käitussobivuse andmetele.

5.   Kui tegemist ei ole liinipiloodiloa väljaandmiseks nõutavate lennueksamitega, võib arvestada ühiseid osi muude tüüpide või variantide lennueksamitest, milles piloodid on kvalifitseeritud, kui see on konkreetse õhusõiduki puhul ette nähtud käitussobivuse andmetega.

EKSAMI/KONTROLLI LÄBIVIIMINE

6.   Kontrollpiloot võib valida erinevate asjaomaste toimingute imitatsioone sisaldavate lennueksami ja lennuoskuse tasemekontrolli skeemide vahel. Lennu täisimitaatoreid ja muid treeningseadmeid kasutatakse käesoleva liitega (FCL osa) ettenähtud viisil.

7.   Lennuoskuse tasemekontrolli käigus peab kontrollpiloot kontrollima, kas klassi- või tüübipädevusmärke omanikel on säilinud nõuetekohane teoreetiliste teadmiste tase.

8.   Kui taotlejad otsustavad lennueksami katkestada põhjustel, mida kontrollpiloot ei pea piisavateks, peavad taotlejad kogu lennueksami uuesti sooritama. Kui lennueksam katkestatakse põhjustel, mida kontrollpiloot peab piisavateks, tuleb edaspidi läbida üksnes eksami sooritamata jäänud osad.

9.   Kontrollpiloot võib eksami käigus nõuda, et taotlejad kordaksid mis tahes manöövrit või toimingut ühe korra. Kontrollpiloot võib eksami millal tahes lõpetada, kui ta leiab, et taotlejate lennuoskusi arvestades tuleb tal kogu eksam sooritada uuesti.

10.   Taotlejad peavad õhusõidukit piloteerima kohal, kus on võimalik täita vastavalt vajadusele kas kapteni või teise piloodi ülesandeid. Ühepiloodilennu eksami puhul tuleb lähtuda eeldusest, et lennumeeskonnas teisi liikmeid ei ole.

11.   Lennueksami lennueelse ettevalmistuse käigus peavad taotlejad määrama mootori töörežiimi ja kiiruse seaded. Taotlejad peavad kontrollpiloodile näitama, mida ta parajasti kontrollib ja mis ülesandeid täidab, kaasa arvatud raadioseadmete kutsungid. Kontrollid tehakse vastavalt selle õhusõiduki kinnitatud kontroll-lehele, millega eksam sooritatakse, ning vajaduse korral lennumeeskonna koostöö raames. Taotlejad peavad välja arvutama stardi, lähenemise ja maandumise suutlikkusnäitajad vastavalt kasutatava õhusõiduki käsiraamatule või lennukäsiraamatule. Otsusekõrgused/kõrgused merepinnast, suhtelised laskumiskõrgused maapinnast/merepinnast ja lähenemise katkestamise punkt tuleb kontrollpiloodiga kokku leppida.

12.   Kontrollpiloot ei tohi õhusõiduki piloteerimises osaleda, välja arvatud juhul, kui sekkumine on vajalik ohutuse tagamiseks või muu liikluse põhjendamatu takistamise vältimiseks.

MITMEPILOODIÕHUSÕIDUKITE TÜÜBIPÄDEVUSTE, MITMEPILOODILENNUL KASUTATAVATE ÜHEPILOODILENNUKITE TÜÜBIPÄDEVUSTE, TEISE PILOODI LOA JA LIINIPILOODILOA LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI ERINÕUDED

13.   Mitmepiloodiõhusõidukite või mitmepiloodilennul kasutatavate ühepiloodilennukite puhul tuleb lennueksam korraldada lennumeeskonnaga. Teise piloodina võib tegutseda teine taotleja või teise tüübipädevusega kvalifitseeritud piloot. Õhusõiduki kasutamisel on teine piloot kontrollpiloot või instruktor.

14.   Taotlejad peavad kõikides lennueksami osades tegutsema piloteerivate pilootidena, välja arvatud eri- ja hädaolukordade protseduuride puhul, kus nad võivad lennumeeskonna koostöö raames tegutseda piloteerivate või jälgivate pilootidena. Mitmepiloodiõhusõiduki esmase tüübipädevusmärke taotlejad või liinipiloodi loa taotlejad peavad samuti tõendama jälgiva piloodina tegutsemise oskust. Taotlejad võivad lennueksamiks valida vasaku või parema istme, kui valitud istmelt on võimalik sooritada kõiki eksami punkte.

15.   Liinipiloodi loa või mitmepiloodiõhusõiduki tüübipädevusmärke või ühepiloodilennuki kapteni ülesandeid hõlmava mitmepiloodilennu tüübipädevusmärke taotlejate puhul peab kontrollpiloot eraldi kontrollima järgmisi aspekte, olenemata sellest, kas taotlejad tegutsevad piloteerivate või jälgivate pilootidena:

| a) | meeskonna koostöö juhtimine; |
| --- | --- |

a)

meeskonna koostöö juhtimine;

| b) | õhusõiduki käitamisest üldise ülevaate säilitamine asjakohase järelevalve abil ning |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki käitamisest üldise ülevaate säilitamine asjakohase järelevalve abil ning

| c) | prioriteetide seadmine ja otsuste vastuvõtmine kooskõlas olukorraga seonduvate ohutusaspektide ja asjaomaste eeskirjade ja normidega, muu hulgas ka hädaolukorras. |
| --- | --- |

c)

prioriteetide seadmine ja otsuste vastuvõtmine kooskõlas olukorraga seonduvate ohutusaspektide ja asjaomaste eeskirjade ja normidega, muu hulgas ka hädaolukorras.

16.   Instrumentaallennupädevust hõlmav eksam või kontroll tuleb läbi viia instrumentaallennureeglite kohaselt ja ärilise lennutranspordi keskkonda võimalikult täpselt imiteerides. Üks oluline kontrollitav element on taotleja suutlikkus planeerida ja sooritada lende tavapäraste briifingumaterjalide põhjal.

17.   Kui tüübipädevuskursus sisaldas vähem kui kaks tundi lennuõpet õhusõidukil, võib lennueksami viia läbi lennu täisimitaatoril (FFS) ning enne lennuõpet õhusõidukil.

Heakskiidetud lennuõpet viib läbi kvalifitseeritud instruktor, kelle tegevuse eest vastutab:

| a) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või |
| --- | --- |

a)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või

| b) | organisatsioon, millel on määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) kohaselt väljaantud lennuettevõtja sertifikaat, mis on konkreetselt selliseks koolituseks heaks kiidetud või |
| --- | --- |

b)

organisatsioon, millel on määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (ORO osa) kohaselt väljaantud lennuettevõtja sertifikaat, mis on konkreetselt selliseks koolituseks heaks kiidetud või

| c) | instruktor (juhul kui ühepiloodiõhusõidukil lennuõpet ei ole sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või lennuettevõtja sertifikaadi omaniku juures heaks kiidetud ja õhusõidukil lennuõppe kiitis heaks taotleja pädev asutus). |
| --- | --- |

c)

instruktor (juhul kui ühepiloodiõhusõidukil lennuõpet ei ole sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või lennuettevõtja sertifikaadi omaniku juures heaks kiidetud ja õhusõidukil lennuõppe kiitis heaks taotleja pädev asutus).

Tüübipädevuskursuse ja õhusõidukil lennuõppe läbimise tunnistus saadetakse enne taotlejate lubadele uue pädevuse märkimist pädevatele asutustele.

18.   Häireolukorra lahendamise koolituse puhul tähendab „varisemisjuhtum“ kas varisemisele lähenemist või varisemist. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon võib kasutada FFSi, et koolitada varingust väljatulekut või demonstreerida varingu tüübispetsiifilisi omadusi või mõlemat, tingimusel et:

| a) | FFS on kvalifitseeritud vastavalt CS-FSTD(A) hindamise erinõuetele ning |
| --- | --- |

a)

FFS on kvalifitseeritud vastavalt CS-FSTD(A) hindamise erinõuetele ning

| b) | sertifitseeritud koolitusorganisatsioon on pädevale asutusele edukalt demonstreerinud, et koolituse võimalikku negatiivset mõju leevendatakse. |
| --- | --- |

b)

sertifitseeritud koolitusorganisatsioon on pädevale asutusele edukalt demonstreerinud, et koolituse võimalikku negatiivset mõju leevendatakse.

B.   Lennukite erinõuded

SOORITUSE NÕUDED

1.   Ühepiloodilennukite puhul (välja arvatud kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid) peavad taotlejad sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli kõik osad. Osa mis tahes punkti mitterahuldava soorituse korral loetakse kogu osa mitterahuldavalt sooritatuks. Kui taotlejad sooritavad mitterahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult kõnealune osa. Kui enam kui ühe osa sooritus ebaõnnestub, peavad taotlejad kordama kogu eksamit või kontrolli. Kui korduseksamil või korduskontrollil mõne osa sooritus ebaõnnestub, sealhulgas nende osade sooritus, mis eelmisel katsel õnnestusid, peavad taotlejad kordama kogu eksamit või kontrolli. Mitme mootoriga ühepiloodilennukite puhul tuleb sooritada vastava eksami või kontrolli asümmeetrilise tõmbega lendu käsitlev 6. osa.

2.   Mitmepiloodi ja ühepiloodi kõrgtehniliste keerukate lennukite puhul peavad taotlejad sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli kõik osad. Kui sooritus ebaõnnestub rohkem kui viies punktis, peavad taotlejad kogu eksami või kontrolli uuesti sooritama. Kui taotlejate sooritused ebaõnnestuvad kuni viies punktis, sooritavad nad ebaõnnestunud punktid uuesti. Kui korduseksamil või korduskontrollis mõne osa sooritus ebaõnnestub, sealhulgas nende osade sooritus, mis eelmisel katsel õnnestusid, peavad taotlejad kogu kontrolli või eksami uuesti sooritama. Liinipiloodi või teise piloodi loa lennueksami koosseisu ei kuulu 6. osa. Kui taotlejate sooritused ebaõnnestuvad üksnes 6. osas või kui nad seda osa ei soorita, antakse tüübipädevusmärge välja ilma CAT II või CAT III õigusteta. Tüübipädevuse õigustele CAT II või CAT III lisamiseks peavad taotlejad vastaval õhusõidukitüübil sooritama 6. osa.

LENNUEKSAMIL LUBATUD HÄLBED

3.   Taotlejad peavad tõendama oskust:

| a) | piloteerida lennukit selle võimaluste piires; |
| --- | --- |

a)

piloteerida lennukit selle võimaluste piires;

| b) | sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt; |
| --- | --- |

b)

sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt;

| c) | rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust; |
| --- | --- |

c)

rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust;

| d) | rakendada aeronautikateadmisi; |
| --- | --- |

d)

rakendada aeronautikateadmisi;

| e) | säilitada kogu aeg lennuki selline juhitavus, et kõikide protseduuride ja manöövrite edukas lõpuleviimine oleks alati tagatud; |
| --- | --- |

e)

säilitada kogu aeg lennuki selline juhitavus, et kõikide protseduuride ja manöövrite edukas lõpuleviimine oleks alati tagatud;

| f) | mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure, kui need on kohaldatavad, ning |
| --- | --- |

f)

mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure, kui need on kohaldatavad, ning

| g) | suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

g)

suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega, kui see on kohaldatav.

4.   Kehtivad järgmised piirhälbed, mida korrigeeritakse vastavalt turbulentsile ning kasutatava lennuki juhitavus- ja lennuomadustele.

| Kõrgus






  Üldjuhul | ± 100 jalga |
| --- | --- |
| Otsusekõrgusel kordusringile minekul | + 50 jalga/– 0 jalga |
| Minimaalne suhteline laskumiskõrgus | + 50 jalga/– 0 jalga |

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Otsusekõrgusel kordusringile minekul

- 50 jalga/– 0 jalga

Minimaalne suhteline laskumiskõrgus

- 50 jalga/– 0 jalga

| Teekonnajoonel püsimine






  Raadionavigatsiooniseadmete abil | ± 5° |
| --- | --- |
| Nurkhälbed | Pool skaalat, asimuut ja glissaad (nt LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) nn lineaarsed horisontaalhälbed | Külgsuunaline viga/hälve on tavaliselt ±



  protseduuri puhul nõutavast navigatsioonitäpsusest. Lubatud on lühiajalised hälbed maksimaalselt ühekordse navigatsioonitäpsuse piires. |
| 3D lineaarsed vertikaalhälbed (nt RNP APCH (LNAV/VNAV), mis kasutavad BARO-VNAVi) | igal juhul mitte rohkem kui – 75 jalga allapoole vertikaalprofiili ja mitte rohkem kui + 75 jalga üle vertikaalprofiili kuni 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal |

Teekonnajoonel püsimine

Raadionavigatsiooniseadmete abil

± 5°

Nurkhälbed

Pool skaalat, asimuut ja glissaad (nt LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) nn lineaarsed horisontaalhälbed

Formula

3D lineaarsed vertikaalhälbed (nt RNP APCH (LNAV/VNAV), mis kasutavad BARO-VNAVi)

igal juhul mitte rohkem kui – 75 jalga allapoole vertikaalprofiili ja mitte rohkem kui + 75 jalga üle vertikaalprofiili kuni 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal

| Kurss






  kõikide mootorite töötades | ± 5° |
| --- | --- |
| imiteeritud mootoririkkega | ± 10° |

Kurss

kõikide mootorite töötades

± 5°

imiteeritud mootoririkkega

± 10°

| Kiirus






  kõikide mootorite töötades | ± 5 sõlme |
| --- | --- |
| imiteeritud mootoririkkega | + 10 sõlme/– 5 sõlme |

Kiirus

kõikide mootorite töötades

± 5 sõlme

imiteeritud mootoririkkega

- 10 sõlme/– 5 sõlme

KOOLITUSE/LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI SISU

5.   Ühepiloodilennukid, välja arvatud kõrgtehnilised keerukad lennukid.

| a) | Sümbolite tähendused:






  P = | läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi koolitus |
| --- | --- | --- |
| OTD = | selleks harjutuseks võib kasutada muid treeningseadmeid. |
| X = | selleks harjutuseks kasutatakse võimaluse korral lennuimitaatoreid, muul juhul aga lennukit, kui see vastava manöövri või protseduuri jaoks sobib; |
| P# = | koolitusele lisandub lennuki ülevaatus järelevalve all |

a)

Sümbolite tähendused:

P =

läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi koolitus

OTD =

selleks harjutuseks võib kasutada muid treeningseadmeid.

X =

selleks harjutuseks kasutatakse võimaluse korral lennuimitaatoreid, muul juhul aga lennukit, kui see vastava manöövri või protseduuri jaoks sobib;

P# =

koolitusele lisandub lennuki ülevaatus järelevalve all

| b) | Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (---->).
  Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:






  A = | lennuk |
| --- | --- | --- |
| FFS = | lennu täisimitaator |
| FSTD = | lennutreeningseade |

b)

Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (---->).

Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:

A =

lennuk

FFS =

lennu täisimitaator

FSTD =

lennutreeningseade

| c) | 3B osa ja mitme mootori puhul 6. osa tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi, kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll hõlmab instrumentaallennupädevusmärke pikendamist/taastamist. Kui lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei lennata tärniga (*) märgitud punktides üksnes mõõteriistade näitude järgi ning instrumentaallennupädevuse õigusi ei arvestata, kehtib klassi- või tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta. |
| --- | --- |

c)

3B osa ja mitme mootori puhul 6. osa tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi, kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll hõlmab instrumentaallennupädevusmärke pikendamist/taastamist. Kui lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei lennata tärniga (*) märgitud punktides üksnes mõõteriistade näitude järgi ning instrumentaallennupädevuse õigusi ei arvestata, kehtib klassi- või tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta.

| d) | Visuaallennureeglitega piiratud tüübipädevusmärke või mitme mootoriga klassipädevusmärke pikendamiseks tuleb läbida 3A osa, kui eelnenud 12 kuu jooksul ei ole sooritatud kogemusena nõutavat kümme arvestuslikku marsruutlendu. 3B osa sooritamise puhul 3A osa sooritamist ei nõuta. |
| --- | --- |

d)

Visuaallennureeglitega piiratud tüübipädevusmärke või mitme mootoriga klassipädevusmärke pikendamiseks tuleb läbida 3A osa, kui eelnenud 12 kuu jooksul ei ole sooritatud kogemusena nõutavat kümme arvestuslikku marsruutlendu. 3B osa sooritamise puhul 3A osa sooritamist ei nõuta.

| e) | Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ osutab sellele, et harjutus on kohustuslik; mitme harjutusega valiku puhul on üks harjutustest kohustuslik. |
| --- | --- |

e)

Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ osutab sellele, et harjutus on kohustuslik; mitme harjutusega valiku puhul on üks harjutustest kohustuslik.

| f) | Tüübipädevuste või mitme mootoriga klassipädevuste praktiliseks õppeks kasutatakse lennutreeningseadet (FSTD), kui need on osa kinnitatud klassi- või tüübipädevuskursusest. Kursuse kinnitamisel võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:






  i) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA osa) ja VII lisa (ORA osa) asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

f)

Tüübipädevuste või mitme mootoriga klassipädevuste praktiliseks õppeks kasutatakse lennutreeningseadet (FSTD), kui need on osa kinnitatud klassi- või tüübipädevuskursusest. Kursuse kinnitamisel võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:

i)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA osa) ja VII lisa (ORA osa) asjakohastele nõuetele;

| ii) | instruktorite kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

ii)

instruktorite kvalifikatsioon;

| iii) | kursusel lennutreeningseadmega (FSTD) antava õppe maht ning |
| --- | --- |

iii)

kursusel lennutreeningseadmega (FSTD) antava õppe maht ning

| iv) | koolitusel osalevate pilootide kvalifikatsioon ja varasem kogemus sarnaste tüüpidega. |
| --- | --- |

iv)

koolitusel osalevate pilootide kvalifikatsioon ja varasem kogemus sarnaste tüüpidega.

| g) | Kui mitmepiloodilennu õigusi taotletakse esmakordselt, teevad ühepiloodilennu õigustega piloodid järgmist:






  (1) | läbivad sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis siduskoolituse, mis hõlmab manöövreid ja protseduure, sealhulgas lennumeeskonna koostööd, ning 7. osa ülesanded, kasutades ohu- ja veahaldust (TEM), meeskonnatöö korraldamist (CRM) ja inimtegureid ning |
| --- | --- | --- |

g)

Kui mitmepiloodilennu õigusi taotletakse esmakordselt, teevad ühepiloodilennu õigustega piloodid järgmist:

(1)

läbivad sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis siduskoolituse, mis hõlmab manöövreid ja protseduure, sealhulgas lennumeeskonna koostööd, ning 7. osa ülesanded, kasutades ohu- ja veahaldust (TEM), meeskonnatöö korraldamist (CRM) ja inimtegureid ning

| (2) | läbivad mitmepiloodilendude lennuoskuse tasemekontrollid. |
| --- | --- |

(2)

läbivad mitmepiloodilendude lennuoskuse tasemekontrollid.

| h) | Ühepiloodilennu õiguste esmakordselt taotlemisel koolitatakse mitmepiloodilennu õigustega piloote sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis ning kontrollitakse järgmisi täiendavaid ühepiloodilennu manöövreid ja protseduure:






  (1) | ühe mootoriga lennukite puhul punktides1.6, 4.5, 4.6 ja 5.2 nimetatud manöövrid ning protseduurid ja vajaduse korral üks 3B osas nimetatud lähenemisprotseduur ning |
| --- | --- | --- |

h)

Ühepiloodilennu õiguste esmakordselt taotlemisel koolitatakse mitmepiloodilennu õigustega piloote sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis ning kontrollitakse järgmisi täiendavaid ühepiloodilennu manöövreid ja protseduure:

(1)

ühe mootoriga lennukite puhul punktides1.6, 4.5, 4.6 ja 5.2 nimetatud manöövrid ning protseduurid ja vajaduse korral üks 3B osas nimetatud lähenemisprotseduur ning

| (2) | mitme mootoriga lennukite puhul 1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B. |
| --- | --- |

(2)

mitme mootoriga lennukite puhul 1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B.

| i) | Piloodid, kellele on vastavalt alapunktidele g ja h antud nii ühe- kui ka mitmepiloodilennu õigused, võivad mõlema lennuliigi õiguste pikendamiseks läbida lisaks ühepiloodilennuki lennuoskuse tasemekontrollile, mille käigus tuleb sooritada vastavalt vajadusele kas alapunkti h alapunktis 1 või 2 nimetatud manöövrid ja protseduurid, ka mitmepiloodilendude lennuoskuse tasemekontrolli. |
| --- | --- |

i)

Piloodid, kellele on vastavalt alapunktidele g ja h antud nii ühe- kui ka mitmepiloodilennu õigused, võivad mõlema lennuliigi õiguste pikendamiseks läbida lisaks ühepiloodilennuki lennuoskuse tasemekontrollile, mille käigus tuleb sooritada vastavalt vajadusele kas alapunkti h alapunktis 1 või 2 nimetatud manöövrid ja protseduurid, ka mitmepiloodilendude lennuoskuse tasemekontrolli.

| j) | Kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll läbitakse vaid mitmepiloodilennul, kehtib tüübipädevusmärge ainult mitmepiloodilendude suhtes. Piirang eemaldatakse, kui piloodid täidavad alapunkti h nõuded. |
| --- | --- |

j)

Kui lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll läbitakse vaid mitmepiloodilennul, kehtib tüübipädevusmärge ainult mitmepiloodilendude suhtes. Piirang eemaldatakse, kui piloodid täidavad alapunkti h nõuded.

| k) | Koolitamisel, eksamineerimisel ja kontrollimisel lähtutakse allpool nimetatud tabelist.






  (1) | Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja ühepiloodilennu õigustega seotud nõuete kontrollimine |
| --- | --- | --- |

k)

Koolitamisel, eksamineerimisel ja kontrollimisel lähtutakse allpool nimetatud tabelist.

(1)

Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja ühepiloodilennu õigustega seotud nõuete kontrollimine

| (2) | Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja mitmepiloodilennu õigustega seotud nõuete kontrollimine |
| --- | --- |

(2)

Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja mitmepiloodilennu õigustega seotud nõuete kontrollimine

| (3) | Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja nõuete kontrollimine (ühepiloodilennu õigustega piloodid, kes esmakordselt taotlevad mitmepiloodilennu õigusi (siduskoolitus)) |
| --- | --- |

(3)

Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja nõuete kontrollimine (ühepiloodilennu õigustega piloodid, kes esmakordselt taotlevad mitmepiloodilennu õigusi (siduskoolitus))

| (4) | Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja nõuete kontrollimine (mitmepiloodilennu õigustega piloodid, kes esmakordselt taotlevad ühepiloodilennu õigusi (siduskoolitus)) |
| --- | --- |

(4)

Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, eksamineerimine ja nõuete kontrollimine (mitmepiloodilennu õigustega piloodid, kes esmakordselt taotlevad ühepiloodilennu õigusi (siduskoolitus))

| (5) | Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis ning ühe- ja mitmepiloodilennu õiguste kombineeritud kehtivuse pikendamise ja taastamisega seotud nõuete kontroll | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimingu liik | Ühepiloodilennud | Mitmepiloodilennud | Ühepiloodilennud → Mitmepiloodilennud (esmane) | Mitmepiloodilennud → Ühepiloodilennud (esmane) | Ühepiloodilennud + Mitmepiloodilennud |
| | Koolitamine | Eksamineerimine/Kontrollimine | Koolitamine | Eksamineerimine/Kontrollimine | Koolitamine | Eksamineerimine/Kontrollimine | Koolitamine, eksamineerimine ja kontrollimine (ühe mootoriga lennukid) | Koolitamine, eksamineerimine ja kontrollimine (mitme mootoriga lennukid) | Ühe mootoriga lennukid | Mitme mootoriga lennukid |
| Esmane väljaandmine | Osa 1.–6. | Osa 1.–6. | 1.–7. osa | Osa 1.–7. | Lennumeeskonna koostöö
  Meeskonnatöö korraldamine
  Inimtegurid
  Ohu- ja veahaldus
  Osa 7 | Osad 1–7 | 1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B | 1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B | | |
| Ühepiloodi keerukas | 1.–7. | 1.–7. |
| Kehtivuse pikendamine | ei kohaldata | Osa 1.–6. | ei kohaldata | Osa 1.–7. | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | Mitmepiloodilend:
  1.–7. osa
  Ühepiloodilend:
  1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B | Mitmepiloodilend:
  1.–7. osa
  Ühepiloodilend:
  1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduurosast 3B |
| Ühepiloodi keerukas | 1.–7. | 1.–7. |
| Kehtivuse taastamine | FCL.740 | Osa 1.–6. | FCL.740 | Osa 1.–6. | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | Koolitus: FCL.740 | Koolitus: FCL.740. |
| Ühepiloodi keerukas | 1.–7. | 1.–7. | Kontrollida: sama mis kehtivuse pikendamise puhul | Kontrollida: sama mis kehtivuse pikendamise puhul |

(5)

Koolitamine sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis ning ühe- ja mitmepiloodilennu õiguste kombineeritud kehtivuse pikendamise ja taastamisega seotud nõuete kontroll

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Toimingu liik

Ühepiloodilennud

Mitmepiloodilennud

Ühepiloodilennud → Mitmepiloodilennud (esmane)

Mitmepiloodilennud → Ühepiloodilennud (esmane)

Ühepiloodilennud + Mitmepiloodilennud

Koolitamine

Eksamineerimine/Kontrollimine

Koolitamine

Eksamineerimine/Kontrollimine

Koolitamine

Eksamineerimine/Kontrollimine

Koolitamine, eksamineerimine ja kontrollimine (ühe mootoriga lennukid)

Koolitamine, eksamineerimine ja kontrollimine (mitme mootoriga lennukid)

Ühe mootoriga lennukid

Mitme mootoriga lennukid

Esmane väljaandmine

Osa 1.–6.

Osa 1.–6.

1.–7. osa

Osa 1.–7.

Lennumeeskonna koostöö

Meeskonnatöö korraldamine

Inimtegurid

Ohu- ja veahaldus

Osa 7

Osad 1–7

1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B

1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B

Ühepiloodi keerukas

1.–7.

1.–7.

Kehtivuse pikendamine

ei kohaldata

Osa 1.–6.

ei kohaldata

Osa 1.–7.

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

Mitmepiloodilend:

1.–7. osa

Ühepiloodilend:

1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduur osast 3B

Mitmepiloodilend:

1.–7. osa

Ühepiloodilend:

1.6, 6. osa ja vajaduse korral üks lähenemisprotseduurosast 3B

Ühepiloodi keerukas

1.–7.

1.–7.

Kehtivuse taastamine

FCL.740

Osa 1.–6.

FCL.740

Osa 1.–6.

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

Koolitus: FCL.740

Koolitus: FCL.740.

Ühepiloodi keerukas

1.–7.

1.–7.

Kontrollida: sama mis kehtivuse pikendamise puhul

Kontrollida: sama mis kehtivuse pikendamise puhul

| l) | PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).











  FIKSEERITUD JÕUALLIKAGA MOOTORPURILENNUKID JA ÜHEPILOODILENNUKID, VÄLJA ARVATUD KÕRGTEHNILISED KEERUKAD LENNUKID | PRAKTILINE ÕPE | KLASSI- VÕI TÜÜBIPÄDEVUSE LENNUEKSAM/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL |
| --- | --- | --- | --- |
| Manöövrid/protseduurid | FSTD | A | Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta | Eksamineeritud või kontrollitud: FSTD või A | Kontrollpiloodi initsiaalid eksami või kontrolli läbimise kohta |
| 1. OSA |
| 1.
  1.1. | Väljumine
  Lennueelne ettevalmistus, sealhulgas:






  — | dokumentatsioon; |

l)

PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).

FIKSEERITUD JÕUALLIKAGA MOOTORPURILENNUKID JA ÜHEPILOODILENNUKID, VÄLJA ARVATUD KÕRGTEHNILISED KEERUKAD LENNUKID

PRAKTILINE ÕPE

KLASSI- VÕI TÜÜBIPÄDEVUSE LENNUEKSAM/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL

Manöövrid/protseduurid

FSTD

A

Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta

Eksamineeritud või kontrollitud: FSTD või A

Kontrollpiloodi initsiaalid eksami või kontrolli läbimise kohta

1. OSA

1.

1.1.

Väljumine

Lennueelne ettevalmistus, sealhulgas:

—

dokumentatsioon;

| — | mass ja tsentreering; |
| --- | --- |

—

mass ja tsentreering;

| — | ilmaga tutvumine ning |
| --- | --- |

—

ilmaga tutvumine ning

| — | NOTAM. |
| --- | --- |

—

NOTAM.

OTD

1.2.

Käivituseelsed kontrollid

1.2.1.

Välised

OTD

P#

P

M

1.2.2.

Sisemised

OTD

P#

P

M

1.3.

Mootori käivitamine:

tavalised tõrked.

P---->

---->

M

1.4.

Ruleerimine

P---->

---->

M

1.5.

Väljumiseelsed kontrollid:

mootori töö kontroll (vajaduse korral)

P---->

---->

M

1.6.

Stardiprotseduurid:

| — | normaalne, lennukäsiraamatus sätestatud tagatiibade asendiga ning |
| --- | --- |

—

normaalne, lennukäsiraamatus sätestatud tagatiibade asendiga ning

| — | külgtuulega (kui tingimused võimaldavad). |
| --- | --- |

—

külgtuulega (kui tingimused võimaldavad).

P---->

---->

M

1.7.

Tõus:

| — | Vx/Vy; |
| --- | --- |

—

Vx/Vy;

| — | pöörangud kursile ning |
| --- | --- |

—

pöörangud kursile ning

| — | üleminek horisontaallennule. |
| --- | --- |

—

üleminek horisontaallennule.

P---->

---->

M

1.8.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

P---->

M

2. OSA

2.

2.1.

Tegevus lennul (visuaallennuilm (VMC))

Otse- ja horisontaallend erinevatel õhkkiirustel, sealhulgas lend kriitiliselt väikesel õhkkiirusel tagatiibadega ja ilma (sealhulgas lähenemine minimaalsele juhitavuse kiirusele (Vmca), kui võimalik)

P---->

---->

2.2.

Sügavad pöörangud (360° vasakule ja paremale 45° kallakuga)

P---->

---->

M

2.3.

Varisemised ja nendest väljatulek:

| i) | varisemine sileda tiivaga; |
| --- | --- |

i)

varisemine sileda tiivaga;

| ii) | lähenemine varisemisele kallakuga pöördes laskumisel, lähenemiskonfiguratsioonis ja lähenemisvõimsusega; |
| --- | --- |

ii)

lähenemine varisemisele kallakuga pöördes laskumisel, lähenemiskonfiguratsioonis ja lähenemisvõimsusega;

| iii) | lähenemine varisemisele maandumiskonfiguratsioonis ja -võimsusega ning |
| --- | --- |

iii)

lähenemine varisemisele maandumiskonfiguratsioonis ja -võimsusega ning

| iv) | lähenemine varisemisele tõusvas pöördes, stardiasendis tagatiibadega ja tõusuvõimsusega (üksnes ühemootorilisel lennukil). |
| --- | --- |

iv)

lähenemine varisemisele tõusvas pöördes, stardiasendis tagatiibadega ja tõusuvõimsusega (üksnes ühemootorilisel lennukil).

P---->

---->

M

2.4.

Autopiloodi ja direktorsüsteemi kasutamine (võib sooritada 3. osas), vastavalt vajadusele

P---->

---->

M

2.5.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

P---->

---->

M

3A OSA

3A

3A.1.

VFR-protseduurid marsruudil

(vt B.5 punktid c ja d).

Lennuplaan, visuaalnavigeerimine ja kaardi lugemine

P---->

---->

3A.2.

Kõrguse, suuna ja kiiruse hoidmine

P---->

---->

3A.3.

Orienteerumine, aja arvestus ja arvestusliku saabumisaja (ETA) korrigeerimine

P---->

---->

3A.4.

Raadionavigatsioonivahendite kasutamine (vastavalt vajadusele)

P---->

---->

3A.5.

Lennu jälgimine (lennupäeviku täitmine, tavakontrollid, sealhulgas kütuse, süsteemide ja jäätumise kontroll)

P---->

---->

3A.6.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

P---->

---->

3B OSA

3B.

3B.1.*

Instrumentaallend

IFR väljumine

P---->

---->

M

3B.2.*

IFR marsruutlend

P---->

---->

M

3B.3.*

Protseduurid ootetsoonis

P---->

---->

M

3B.4.*

3D-lennud kuni otsusekõrguseni DH/A 200 jalga (60 m) või kuni kõrgema miinimumkõrguseni, kui lähenemisprotseduur seda nõuab (autopilooti võib kasutada kuni lõpplähenemissegmendi vertikaalse liitumispunktini)

P---->

---->

M

3B.5.*

2D-lennud kuni minimaalse suhtelise laskumiskõrguseni (MDH/A)

P---->

---->

M

3B.6.*

Lennuharjutused, sh kompassi ja aviohorisondi imiteeritud rike:

| — | 1. järgu pöörangud ning |
| --- | --- |

—

1. järgu pöörangud ning

| — | ebaharilikest asenditest väljatulek. |
| --- | --- |

—

ebaharilikest asenditest väljatulek.

P---->

---->

M

3B.7.*

Kursi- või glissaadimajaka rike

P---->

---->

3B.8.*

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

P---->

---->

M

Tahtlikult tühjaks jäetud

4. OSA

4.

4.1.

Saabumine ja maandumised

Protseduurid lennuväljale saabumisel

P---->

---->

M

4.2.

Maandumine normaaltingimustes

P---->

---->

M

4.3.

Maandumine tagatiibu kasutamata

P---->

---->

M

4.4.

Külgtuulega maandumine (sobivate tingimuste korral)

P---->

---->

4.5.

Lähenemine ja maandumine mootori tühikäigul alates kõrguselt kuni 2 000 jalga raja kohal (üksnes ühe mootoriga lennuki puhul)

P---->

---->

4.6.

Miinimumkõrguselt kordusringile minek

P---->

---->

M

4.7.

Öine kordusringile minek ja maandumine (kui on võimalik)

P---->

---->

4.8.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

P---->

---->

M

5. OSA

5.

Eri- ja hädaolukordade protseduurid (Käesoleva osa võib ühendada 1.–4. osaga)

5.1.

Katkestatud start sobival kiirusel

P---->

---->

M

5.2.

Imiteeritud mootoririke pärast starti (üksnes ühe mootoriga lennukitel)

P

M

5.3.

Imiteeritud sundmaandumine mootori tühikäigul (üksnes ühe mootoriga lennukite puhul)

P

M

5.4.

Imiteeritud hädaolukorrad:

| i) | tulekahju või suits lennu ajal ning |
| --- | --- |

i)

tulekahju või suits lennu ajal ning

| ii) | asjakohaste süsteemide rikked |
| --- | --- |

ii)

asjakohaste süsteemide rikked

P---->

---->

5.5.

Üksnes mitme mootoriga lennukite ja mootorpurilennukite koolitus: mootori väljalülitamine ja taaskäivitamine (ohutul kõrgusel, kui sooritatakse õhusõidukil)

P---->

---->

5.6.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

6. OSA

6.

6.1.*

Imiteeritud asümmeetrilise tõmbega lend

(Selle osa võib ühendada 1.–5. osaga.)

Imiteeritud stardiaegne mootoririke (ohutul kõrgusel, kui ei sooritata lennu täisimitaatoril (FFS) või II taseme lennuimitaatoril (FNPT II)

P---->

--->X

M

6.2.*

Lähenemine asümmeetrilise tõmbega ja kordusringile minek

P---->

---->

M

6.3.*

Lähenemine asümmeetrilise tõmbega ja täieliku peatumisega maandumine

P---->

---->

M

6.4.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

P---->

---->

M

7. OSA

7.

Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus (UPRT)

7.1.

Manöövrid ja protseduurid

7.1.1.

Käsitsi piloteerimine direktorsüsteemiga ja ilma

(ilma autopiloodita, ilma tõmbeautomaadita, vajaduse korral eri juhtseadusi kasutades)

P----->

---->

7.1.1.1.

Eri kiirustel (sealhulgas aeglasel lennul) ja kõrgustel FSTD koolitusrežiimis.

P----->

---->

7.1.1.2.

Sügavad pöörangud 45° kallakuga, 180°–360° vasakule ja paremale

P----->

---->

7.1.1.3.

Pöörangud spoileritega ja ilma

P----->

---->

7.1.1.4.

Instrumentaallennu protseduurid ja manöövrid, sealhulgas instrumentaalväljumine ja -saabumine ning visuaalne lähenemine

P----->

---->

7.2.

7.2.1.

Häireolukorra lahendamise koolitus

Väljatulek varisemisjuhtumitest:

| — | stardikonfiguratsioonis; |
| --- | --- |

—

stardikonfiguratsioonis;

| — | puhtas konfiguratsioonis väikesel kõrgusel; |
| --- | --- |

—

puhtas konfiguratsioonis väikesel kõrgusel;

| — | puhtas konfiguratsioonis maksimaalsel sertifitseeritud kõrgusel ning |
| --- | --- |

—

puhtas konfiguratsioonis maksimaalsel sertifitseeritud kõrgusel ning

| — | maandumiskonfiguratsioonis |
| --- | --- |

—

maandumiskonfiguratsioonis

P----->

---->

7.2.2.

Järgmised häireolukorra harjutused:

| — | väljatoomine nina üleval asendist erinevate kaldenurkade juures ning |
| --- | --- |

—

väljatoomine nina üleval asendist erinevate kaldenurkade juures ning

| — | väljatoomine nina all asendist erinevate kaldenurkade juures |
| --- | --- |

—

väljatoomine nina all asendist erinevate kaldenurkade juures

P

Ainult treeningharjutuseks kvalifitseeritud FFS

X

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

Üksnes FFS

7.3.

Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega* instrumentaallähenemise eri etappides

P--->

----->

7.4.

Katkestatud maandumine kõikide töötavate mootoritega:

| — | erinevatelt kõrgustelt allpool otsustuskõrgust/minimaalset laskumiskõrgust 15 m (50 jalga) raja läve kohal |
| --- | --- |

—

erinevatelt kõrgustelt allpool otsustuskõrgust/minimaalset laskumiskõrgust 15 m (50 jalga) raja läve kohal

| — | pärast raja puudutamist (katkestatud lähenemine) |
| --- | --- |

—

pärast raja puudutamist (katkestatud lähenemine)

| — | Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse katkestatud maandumist kõikide töötavate mootoritega allpool minimaalset suhtelist laskumiskõrgust (MDH/A) või pärast raja puudutamist. |
| --- | --- |

—

Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse katkestatud maandumist kõikide töötavate mootoritega allpool minimaalset suhtelist laskumiskõrgust (MDH/A) või pärast raja puudutamist.

P----->

----->

6.   Mitmepiloodilennukid ja ühe piloodiga kõrgtehnilised keerukad lennukid

| a) | Sümbolite tähendused:






  P = | läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi tüübipädevuskoolitus, kui on kohaldatav. |
| --- | --- | --- |
| OTD = | selleks harjutuseks võib kasutada muid treeningseadmeid. |
| X = | Selleks harjutuseks kasutatakse lennu täisimitaatorit; muul juhul kasutatakse õhusõidukit, kui see manöövri või protseduuri jaoks sobib. |
| P# = | koolitusele lisandub lennuki ülevaatus järelevalve all |

a)

Sümbolite tähendused:

P =

läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi tüübipädevuskoolitus, kui on kohaldatav.

OTD =

selleks harjutuseks võib kasutada muid treeningseadmeid.

X =

Selleks harjutuseks kasutatakse lennu täisimitaatorit; muul juhul kasutatakse õhusõidukit, kui see manöövri või protseduuri jaoks sobib.

P# =

koolitusele lisandub lennuki ülevaatus järelevalve all

| b) | Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (—---->).
  Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:






  A = | lennuk |
| --- | --- | --- |
| FFS = | lennu täisimitaator |
| FSTD = | lennutreeningseade |

b)

Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (—---->).

Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:

A =

lennuk

FFS =

lennu täisimitaator

FSTD =

lennutreeningseade

| c) | Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. |
| --- | --- |

c)

Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi.

| d) | Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ näitab, et harjutus on kohustuslik. |
| --- | --- |

d)

Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ näitab, et harjutus on kohustuslik.

| e) | Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennu täisimitaatorit (FFS), kui see moodustab osa kinnitatud tüübipädevuskursusest. Kursuse kinnitamisel võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:






  i) | instruktorite kvalifikatsioon; |
| --- | --- | --- |

e)

Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennu täisimitaatorit (FFS), kui see moodustab osa kinnitatud tüübipädevuskursusest. Kursuse kinnitamisel võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:

i)

instruktorite kvalifikatsioon;

| ii) | kursusel lennutreeningseadmel (FSTD) antava õppe kvalifikatsioon ja maht ning |
| --- | --- |

ii)

kursusel lennutreeningseadmel (FSTD) antava õppe kvalifikatsioon ja maht ning

| iii) | koolitusel osalevate pilootide kvalifikatsioon ja varasem kogemus sarnaste tüüpidega. |
| --- | --- |

iii)

koolitusel osalevate pilootide kvalifikatsioon ja varasem kogemus sarnaste tüüpidega.

| f) | Mitmepiloodilennukite ja kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite mitmepiloodilennu puhul peavad manöövrid ja protseduurid hõlmama lennumeeskonna koostööd. |
| --- | --- |

f)

Mitmepiloodilennukite ja kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite mitmepiloodilennu puhul peavad manöövrid ja protseduurid hõlmama lennumeeskonna koostööd.

| g) | Kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite ühepiloodilennul tuleb manöövrid ja protseduurid teha üksikpiloodina. |
| --- | --- |

g)

Kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite ühepiloodilennul tuleb manöövrid ja protseduurid teha üksikpiloodina.

| h) | Kui kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite puhul tehakse lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll mitmepiloodilennul, kehtib tüübipädevusmärge ainult mitmepiloodilendude kohta. Üksikpiloodi õiguste taotlemisel tuleb lisaks sooritada üksikpiloodina punktide 2.5, 3.8.3.4, 4.4 ja 5.5 manöövrid/protseduurid ning vähemalt üks punkti 3.4 manööver/protseduur. |
| --- | --- |

h)

Kui kõrgtehniliste keerukate ühepiloodilennukite puhul tehakse lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll mitmepiloodilennul, kehtib tüübipädevusmärge ainult mitmepiloodilendude kohta. Üksikpiloodi õiguste taotlemisel tuleb lisaks sooritada üksikpiloodina punktide 2.5, 3.8.3.4, 4.4 ja 5.5 manöövrid/protseduurid ning vähemalt üks punkti 3.4 manööver/protseduur.

| i) | Piiratud tüübipädevusmärke väljaandmise puhul kooskõlas punki FCL.720.A alapunktiga e peavad taotlejad vastama samadele nõuetele, mis teised tüübipädevuse taotlejad, v.a stardi ja maandumisega seotud praktilised ülesanded. |
| --- | --- |

i)

Piiratud tüübipädevusmärke väljaandmise puhul kooskõlas punki FCL.720.A alapunktiga e peavad taotlejad vastama samadele nõuetele, mis teised tüübipädevuse taotlejad, v.a stardi ja maandumisega seotud praktilised ülesanded.

| j) | PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).










  MITMEPILOODILENNUKID JA KÕRGTEHNILISED KEERUKAD ÜHEPILOODILENNUKID | PRAKTILINE ÕPE | LIINIPILOODI LOA/TEISE PILOODI LOA/TÜÜBIPÄDEVUSE LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL |
| --- | --- | --- | --- |
| Manöövrid/protseduurid | FSTD | A | Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta | Eksamineeritud või kontrollitud: FSTD või A | Kontrollpiloodi initsiaalid eksami või kontrolli läbimise kohta |
| 1. OSA |
| 1. | Lennu ettevalmistus |

j)

PBN-õiguste saamiseks või säilitamiseks peab üks lähenemine olema RNP APCH protseduur. Kui RNP APCH protseduur ei ole võimalik, tehakse seda nõuetekohaselt varustatud lennutreeningseadmega (FSTD).

MITMEPILOODILENNUKID JA KÕRGTEHNILISED KEERUKAD ÜHEPILOODILENNUKID

PRAKTILINE ÕPE

LIINIPILOODI LOA/TEISE PILOODI LOA/TÜÜBIPÄDEVUSE LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL

Manöövrid/protseduurid

FSTD

A

Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta

Eksamineeritud või kontrollitud: FSTD või A

Kontrollpiloodi initsiaalid eksami või kontrolli läbimise kohta

1. OSA

1.

Lennu ettevalmistus

| 1.1. | Lennuarvestused |
| --- | --- |

1.1.

Lennuarvestused

OTD

P

| 1.2. | Lennuki väline visuaalne ülevaatus; elementide asukohad ja ülevaatuse eesmärk |
| --- | --- |

1.2.

Lennuki väline visuaalne ülevaatus; elementide asukohad ja ülevaatuse eesmärk

OTD P#

P

| 1.3. | Kabiini kontroll |
| --- | --- |

1.3.

Kabiini kontroll

P----->

----->

| 1.4. | Kontroll-lehe kasutamine enne mootorite käivitamist, käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine |
| --- | --- |

1.4.

Kontroll-lehe kasutamine enne mootorite käivitamist, käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine

P----->

----->

M

| 1.5. | Ruleerimine vastavalt lennujuhtimisüksuse või instruktori juhistele |
| --- | --- |

1.5.

Ruleerimine vastavalt lennujuhtimisüksuse või instruktori juhistele

P----->

----->

| 1.6. | Stardieelsed kontrollid |
| --- | --- |

1.6.

Stardieelsed kontrollid

P----->

----->

M

2. OSA

| 2. | Stardid |
| --- | --- |

2.

Stardid

| 2.1. | Normaalsed stardid tagatiibade eri asenditega, kaasa arvatud viivituseta start |
| --- | --- |

2.1.

Normaalsed stardid tagatiibade eri asenditega, kaasa arvatud viivituseta start

P----->

----->

| 2.2.* | Start instrumentaallennu tingimustes; instrumentaallennule tuleb üle minna ninaratta tõstmise ajal või kohe pärast õhkutõusu |
| --- | --- |

2.2.*

Start instrumentaallennu tingimustes; instrumentaallennule tuleb üle minna ninaratta tõstmise ajal või kohe pärast õhkutõusu

P----->

----->

| 2.3. | Start külgtuulega |
| --- | --- |

2.3.

Start külgtuulega

P----->

----->

| 2.4. | Start maksimaalse stardimassiga (tegelik või imiteeritud maksimaalne stardimass) |
| --- | --- |

2.4.

Start maksimaalse stardimassiga (tegelik või imiteeritud maksimaalne stardimass)

P----->

----->

| 2.5. | Stardid imiteeritud mootoririkkega: |
| --- | --- |

2.5.

Stardid imiteeritud mootoririkkega:

| 2.5.1.* | kohe pärast V2 saavutamist |
| --- | --- |

2.5.1.*

kohe pärast V2 saavutamist

P----->

----->

(Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordi- või lähiliinilennukid, ei imiteerita mootoririket enne kui stardiraja lõpul on saavutatud kõrgus 500 jalga. Lennukitel, mille suutlikkusnäitajad stardimassi ja tiheduskõrguse suhtes on samad mis transpordilennukitel, võib instruktor imiteerida mootoririket kohe pärast kiiruse V2 saavutamist)

| 2.5.2.* | V1 ja V2 vahel |
| --- | --- |

2.5.2.*

V1 ja V2 vahel

P

X

M Üksnes FFS.

| 2.6. | Katkestatud start sobival kiirusel enne V1 saavutamist |
| --- | --- |

2.6.

Katkestatud start sobival kiirusel enne V1 saavutamist

P----->

---->X

M

3. OSA

| 3. | Manöövrid ja protseduurid |
| --- | --- |

3.

Manöövrid ja protseduurid

| 3.1. | Käsitsi piloteerimine direktorsüsteemiga ja ilma
  (ilma autopiloodita, ilma tõmbeautomaadita, vajaduse korral eri juhtseadusi kasutades) |
| --- | --- |

3.1.

Käsitsi piloteerimine direktorsüsteemiga ja ilma

(ilma autopiloodita, ilma tõmbeautomaadita, vajaduse korral eri juhtseadusi kasutades)

P----->

---->

| 3.1.1. | Eri kiirustel (sealhulgas aeglasel lennul) ja kõrgustel FSTD koolitusrežiimis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Eri kiirustel (sealhulgas aeglasel lennul) ja kõrgustel FSTD koolitusrežiimis.

P----->

---->

| 3.1.2. | Sügavad pöörangud 45° kallakuga, 180°–360° vasakule ja paremale |
| --- | --- |

3.1.2.

Sügavad pöörangud 45° kallakuga, 180°–360° vasakule ja paremale

P----->

---->

| 3.1.3. | Pöörangud spoileritega ja ilma |
| --- | --- |

3.1.3.

Pöörangud spoileritega ja ilma

P----->

---->

| 3.1.4. | Instrumentaallennu protseduurid ja manöövrid, sealhulgas instrumentaalväljumine ja -saabumine ning visuaalne lähenemine |
| --- | --- |

3.1.4.

Instrumentaallennu protseduurid ja manöövrid, sealhulgas instrumentaalväljumine ja -saabumine ning visuaalne lähenemine

P----->

---->

| 3.2. | Allasööst ja kõrgustüüri vibreerimine suurel kiirusel (Mach buffets) (vajaduse korral) ja lennuki muud spetsiifilised lennuomadused (nt Hollandi samm) |
| --- | --- |

3.2.

Allasööst ja kõrgustüüri vibreerimine suurel kiirusel (Mach buffets) (vajaduse korral) ja lennuki muud spetsiifilised lennuomadused (nt Hollandi samm)

P----->

---->X

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

Üksnes FFS

| 3.3. | Lennuinseneri paneeli süsteemide ja juhtimisseadmete normaalne käitamine |
| --- | --- |

3.3.

Lennuinseneri paneeli süsteemide ja juhtimisseadmete normaalne käitamine

OTD

P----->

----->

| 3.4. | Järgmiste süsteemide juhtimine normaaltingimustes ja eriolukordades: |
| --- | --- |

3.4.

Järgmiste süsteemide juhtimine normaaltingimustes ja eriolukordades:

M

3.4.0–3.4.14 hulgast, viimane k.a valida vähemalt 3 kohustuslikku eriolukorda

| 3.4.0. | Mootor (vajadusel ka propeller) |
| --- | --- |

3.4.0.

Mootor (vajadusel ka propeller)

OTD

P----->

----->

| 3.4.1. | Hermetiseerimis- ja konditsioneerimisseadmed |
| --- | --- |

3.4.1.

Hermetiseerimis- ja konditsioneerimisseadmed

OTD

P----->

----->

| 3.4.2. | Pitot'/staatiline süsteem |
| --- | --- |

3.4.2.

Pitot'/staatiline süsteem

OTD

P----->

----->

| 3.4.3. | Kütusesüsteem |
| --- | --- |

3.4.3.

Kütusesüsteem

OTD

P----->

----->

| 3.4.4. | Elektrisüsteem |
| --- | --- |

3.4.4.

Elektrisüsteem

OTD

P----->

----->

| 3.4.5. | Hüdraulikasüsteem |
| --- | --- |

3.4.5.

Hüdraulikasüsteem

OTD

P----->

----->

| 3.4.6. | Juhiste ja trimmerite süsteem |
| --- | --- |

3.4.6.

Juhiste ja trimmerite süsteem

OTD

P----->

----->

| 3.4.7. | Jäätumisvastane/jääeemaldussüsteem, tuuleklaasisoojendus |
| --- | --- |

3.4.7.

Jäätumisvastane/jääeemaldussüsteem, tuuleklaasisoojendus

OTD

P----->

----->

| 3.4.8. | Autopiloot/direktorsüsteem |
| --- | --- |

3.4.8.

Autopiloot/direktorsüsteem

OTD

P----->

----->

M

(üksnes ühe piloodiga)

| 3.4.9. | Varisemise hoiatusseadmed või varisemise vältimise ja stabiilsuse suurendamise seadmed |
| --- | --- |

3.4.9.

Varisemise hoiatusseadmed või varisemise vältimise ja stabiilsuse suurendamise seadmed

OTD

P----->

----->

| 3.4.10. | Maapinna läheduse hoiatussüsteem, ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur |
| --- | --- |

3.4.10.

Maapinna läheduse hoiatussüsteem, ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur

P----->

----->

| 3.4.11. | Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem |
| --- | --- |

3.4.11.

Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem

OTD

P----->

----->

| 3.4.12. | Telik ja pidurid |
| --- | --- |

3.4.12.

Telik ja pidurid

OTD

P----->

----->

| 3.4.13. | Esi- ja tagatiibade süsteem |
| --- | --- |

3.4.13.

Esi- ja tagatiibade süsteem

OTD

----->

| 3.4.14. | Abijõuseade |
| --- | --- |

3.4.14.

Abijõuseade

OTD

P----->

----->

Tahtlikult tühjaks jäetud

| 3.6. | Eri- ja hädaolukordade protseduurid |
| --- | --- |

3.6.

Eri- ja hädaolukordade protseduurid

M

Valida 3.6.1–3.6.9 hulgast, viimane k.a vähemalt 3 kohustuslikku punkti

| 3.6.1. | Tegutsemine tulekahju korral, nt mootori, abijõuseadme, salongi, lastiruumi, kabiini, tiiva ja elektrisüsteemide põlengu korral, sh evakueerimine |
| --- | --- |

3.6.1.

Tegutsemine tulekahju korral, nt mootori, abijõuseadme, salongi, lastiruumi, kabiini, tiiva ja elektrisüsteemide põlengu korral, sh evakueerimine

P----->

----->

| 3.6.2. | Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine |
| --- | --- |

3.6.2.

Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine

P----->

----->

| 3.6.3. | Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine ohutul kõrgusel |
| --- | --- |

3.6.3.

Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine ohutul kõrgusel

P----->

----->

| 3.6.4. | Kütuse väljalaskmine (imiteeritud) |
| --- | --- |

3.6.4.

Kütuse väljalaskmine (imiteeritud)

P----->

----->

| 3.6.5. | Tuulenihe startimisel/maandumisel |
| --- | --- |

3.6.5.

Tuulenihe startimisel/maandumisel

P

X

Üksnes FFS

| 3.6.6. | Salongi imiteeritud rõhukaotus/imiteeritud avariilaskumine |
| --- | --- |

3.6.6.

Salongi imiteeritud rõhukaotus/imiteeritud avariilaskumine

P----->

----->

| 3.6.7. | Lennumeeskonna liikme tegevusvõimetus |
| --- | --- |

3.6.7.

Lennumeeskonna liikme tegevusvõimetus

P----->

----->

| 3.6.8. | Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule |
| --- | --- |

3.6.8.

Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule

P----->

----->

| 3.6.9. | ACAS-juhtum |
| --- | --- |

3.6.9.

ACAS-juhtum

OTD

P----->

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

Üksnes FFS

| 3.7. | Häireolukorra lahendamise koolitus |
| --- | --- |

3.7.

Häireolukorra lahendamise koolitus

| 3.7.1. | Väljatulek varisemisjuhtumitest:






  — | stardikonfiguratsioonis; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

Väljatulek varisemisjuhtumitest:

—

stardikonfiguratsioonis;

| — | puhtas konfiguratsioonis väikesel kõrgusel; |
| --- | --- |

—

puhtas konfiguratsioonis väikesel kõrgusel;

| — | puhtas konfiguratsioonis maksimaalse käitamiskõrguse lähedal ning |
| --- | --- |

—

puhtas konfiguratsioonis maksimaalse käitamiskõrguse lähedal ning

| — | maandumiskonfiguratsioonis |
| --- | --- |

—

maandumiskonfiguratsioonis

P

Ainult treeningharjutuseks kvalifitseeritud FFS

X

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

| 3.7.2. | Järgmised häireolukorra harjutused:






  — | väljatoomine nina üleval asendist erinevate kaldenurkade juures ning |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

Järgmised häireolukorra harjutused:

—

väljatoomine nina üleval asendist erinevate kaldenurkade juures ning

| — | väljatoomine nina all asendist erinevate kaldenurkade juures |
| --- | --- |

—

väljatoomine nina all asendist erinevate kaldenurkade juures

P

Ainult treeningharjutuseks kvalifitseeritud FFS

X

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

Üksnes FFS

| 3.8. | Instrumentaallennu protseduurid |
| --- | --- |

3.8.

Instrumentaallennu protseduurid

| 3.8.1.* | Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine |
| --- | --- |

3.8.1.*

Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine

P----->

----->

M

| 3.8.2.* | Protseduurid ootetsoonis |
| --- | --- |

3.8.2.*

Protseduurid ootetsoonis

P----->

----->

| 3.8.3.* | 3D-lennud kuni otsusekõrguseni DH/A 200 jalga (60 m) või kuni kõrgema miinimumkõrguseni, kui lähenemisprotseduur seda nõuab |
| --- | --- |

3.8.3.*

3D-lennud kuni otsusekõrguseni DH/A 200 jalga (60 m) või kuni kõrgema miinimumkõrguseni, kui lähenemisprotseduur seda nõuab

Märkus: Vastavalt õhusõiduki lennukäsiraamatule (AFM) võib RNP APCH protseduuridel olla vaja kasutada autopilooti või direktorsüsteemi. Käsitsi tehtavate protseduuride valimisel võetakse arvesse selliseid piiranguid (nt tuleb lennukäsiraamatu sellise piirangu korral valida punkti 3.8.3.1 puhul ILS).

| 3.8.3.1 * | Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita |
| --- | --- |

3.8.3.1 *

Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita

P----->

----->

M

(üksnes lennueksamil)

| 3.8.3.2. | *käsitsijuhtimine direktorsüsteemiga |
| --- | --- |

3.8.3.2.

*käsitsijuhtimine direktorsüsteemiga

P----->

----->

| 3.8.3.3. | *autopiloodiga |
| --- | --- |

3.8.3.3.

*autopiloodiga

P----->

----->

| 3.8.3.4. | * Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal kuni raja puudutamiseni või kogu katkestatud lähenemise kestel. Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse imiteeritud mootoririkkega lähenemist ja kordusringile minekut sarnaselt mitte-täppislähenemisprotseduuriga, nagu on kirjeldatud punktis 3.8.4. Kordusringile minekut alustatakse, kui on jõutud avaldatud kõrguseni merepinnast või maapinnast takistuste kohal (OCH/A), kuid mitte madalamal minimaalsest suhtelisest laskumiskõrgusest (MDH/A), mis on 500 jalga raja läve kohal. Lennukitel, mille lennuomadused (stardimass ja manööverduskõrgus) on samad kui transpordilennukitel, võib instruktor imiteerida mootoririket vastavalt punktile 3.8.3.4. |
| --- | --- |

3.8.3.4.

- Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal kuni raja puudutamiseni või kogu katkestatud lähenemise kestel. Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse imiteeritud mootoririkkega lähenemist ja kordusringile minekut sarnaselt mitte-täppislähenemisprotseduuriga, nagu on kirjeldatud punktis 3.8.4. Kordusringile minekut alustatakse, kui on jõutud avaldatud kõrguseni merepinnast või maapinnast takistuste kohal (OCH/A), kuid mitte madalamal minimaalsest suhtelisest laskumiskõrgusest (MDH/A), mis on 500 jalga raja läve kohal. Lennukitel, mille lennuomadused (stardimass ja manööverduskõrgus) on samad kui transpordilennukitel, võib instruktor imiteerida mootoririket vastavalt punktile 3.8.3.4.

P----->

----->

M

| 3.8.3.5. | *Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus kuni neli NM pärast kaugmajaka (OM) ületamist kuni raja puudutamiseni või kogu katkestatud lähenemise kestel
  Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse imiteeritud mootoririkkega lähenemist ja kordusringile minekut sarnaselt mitte-täppislähenemisprotseduuriga, nagu on kirjeldatud punktis 3.8.4. Kordusringile minekut alustatakse, kui on jõutud avaldatud kõrguseni merepinnast või maapinnast takistuste kohal (OCH/A), kuid mitte madalamal minimaalsest suhtelisest laskumiskõrgusest (MDH/A), mis on 500 jalga raja läve kohal. Lennukitel, mille lennuomadused (stardimass ja manööverduskõrgus) on samad kui transpordilennukitel, võib instruktor imiteerida mootoririket vastavalt punktile 3.8.3.4. |
| --- | --- |

3.8.3.5.

*Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus kuni neli NM pärast kaugmajaka (OM) ületamist kuni raja puudutamiseni või kogu katkestatud lähenemise kestel

Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse imiteeritud mootoririkkega lähenemist ja kordusringile minekut sarnaselt mitte-täppislähenemisprotseduuriga, nagu on kirjeldatud punktis 3.8.4. Kordusringile minekut alustatakse, kui on jõutud avaldatud kõrguseni merepinnast või maapinnast takistuste kohal (OCH/A), kuid mitte madalamal minimaalsest suhtelisest laskumiskõrgusest (MDH/A), mis on 500 jalga raja läve kohal. Lennukitel, mille lennuomadused (stardimass ja manööverduskõrgus) on samad kui transpordilennukitel, võib instruktor imiteerida mootoririket vastavalt punktile 3.8.3.4.

P----->

----->

M

| 3.8.4.* | 2D-lennud kuni minimaalse suhtelise laskumiskõrguseni (MDH/A) |
| --- | --- |

3.8.4.*

2D-lennud kuni minimaalse suhtelise laskumiskõrguseni (MDH/A)

P*--->

----->

M

| 3.8.5. | Ringilt lähenemine järgmistel tingimustel:






  a)* | lähenemine asjaomasel lennuväljal lubatud minimaalse ringilt lähenemise kõrguseni vastavate kohalike instrumentaallähenemise vahendite abil imiteeritud instrumentaallennu tingimustes,
  millele järgneb: |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

Ringilt lähenemine järgmistel tingimustel:

a)*

lähenemine asjaomasel lennuväljal lubatud minimaalse ringilt lähenemise kõrguseni vastavate kohalike instrumentaallähenemise vahendite abil imiteeritud instrumentaallennu tingimustes,

millele järgneb:

| b) | ringilt lähenemine punktis a toodud lennuvälja lõpplaskumissirge keskjoonest vähemalt 90° võrra erinevale maandumisrajale minimaalsel ringilt lähenemise kõrgusel. |
| --- | --- |

b)

ringilt lähenemine punktis a toodud lennuvälja lõpplaskumissirge keskjoonest vähemalt 90° võrra erinevale maandumisrajale minimaalsel ringilt lähenemise kõrgusel.

Märkus. Kui punktid a ja b ei ole lennujuhtimisega seotud põhjustel võimalikud, võib sooritada visuaalringi imiteeritud halva nähtavuse tingimustes.

P*--->

----->

| 3.8.6. | Visuaalne lähenemine |
| --- | --- |

3.8.6.

Visuaalne lähenemine

P---->

----->

4. OSA

| 4. | Katkestatud lähenemise protseduurid |
| --- | --- |

4.

Katkestatud lähenemise protseduurid

| 4.1. | Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega* 3D-lennul otsusekõrgusele jõudmisel |
| --- | --- |

4.1.

Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega* 3D-lennul otsusekõrgusele jõudmisel

P*--->

----->

| 4.2. | Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega* instrumentaallähenemise eri etappides |
| --- | --- |

4.2.

Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega* instrumentaallähenemise eri etappides

P*--->

----->

| 4.3. | Muud katkestatud lähenemise protseduurid |
| --- | --- |

4.3.

Muud katkestatud lähenemise protseduurid

P*--->

----->

| 4.4.* | Käsitsi kordusringile minek imiteeritud kriitilise mootoririkkega pärast instrumentaallähenemise otsusekõrguse (DH, MDH või MAP) saavutamist |
| --- | --- |

4.4.*

Käsitsi kordusringile minek imiteeritud kriitilise mootoririkkega pärast instrumentaallähenemise otsusekõrguse (DH, MDH või MAP) saavutamist

P*----->

----->

M

| 4.5. | Katkestatud maandumine kõikide töötavate mootoritega:






  — | erinevatelt kõrgustelt allpool otsustuskõrgust/minimaalset laskumiskõrgust; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Katkestatud maandumine kõikide töötavate mootoritega:

—

erinevatelt kõrgustelt allpool otsustuskõrgust/minimaalset laskumiskõrgust;

| — | pärast raja puudutamist (katkestatud lähenemine) |
| --- | --- |

—

pärast raja puudutamist (katkestatud lähenemine)

Lennukitel, mis sertifikaadi kohaselt ei ole transpordilennukid (JAR/FAR 25) või lähiliinilennukid (SFAR 23), alustatakse katkestatud maandumist kõikide töötavate mootoritega allpool minimaalset suhtelist laskumiskõrgust (MDH/A) või pärast raja puudutamist.

P----->

----->

5. OSA

| 5. | Maandumised |
| --- | --- |

5.

Maandumised

| 5.1. | Maandumine tavatingimustes* visuaalsete orientiiride abil otsusekõrguse saavutades pärast instrumentaallähenemist |
| --- | --- |

5.1.

Maandumine tavatingimustes* visuaalsete orientiiride abil otsusekõrguse saavutades pärast instrumentaallähenemist

P

| 5.2. | Maandumine imiteeritud stabilisaatoririkkega mis tahes tasakaalustamata asendis |
| --- | --- |

5.2.

Maandumine imiteeritud stabilisaatoririkkega mis tahes tasakaalustamata asendis

P----->

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

Üksnes FFS

| 5.3. | Maandumised külgtuulega (õhusõidukil, kui võimalik) |
| --- | --- |

5.3.

Maandumised külgtuulega (õhusõidukil, kui võimalik)

P----->

----->

| 5.4. | Lähenemisskeemi järgimine ja maandumine väljalaskmata või osaliselt väljalastud esi- ja tagatiibadega |
| --- | --- |

5.4.

Lähenemisskeemi järgimine ja maandumine väljalaskmata või osaliselt väljalastud esi- ja tagatiibadega

P----->

----->

| 5.5. | Maandumine imiteeritud kriitilise mootoririkkega |
| --- | --- |

5.5.

Maandumine imiteeritud kriitilise mootoririkkega

P----->

----->

M

| 5.6. | Maandumine kahe mittetöötava mootoriga:






  — | kolme mootoriga lennukitel: keskmise ja ühe külgmise mootori rike, nii palju kui võimalik vastavalt lennukäsiraamatule ning |
| --- | --- | --- |

5.6.

Maandumine kahe mittetöötava mootoriga:

—

kolme mootoriga lennukitel: keskmise ja ühe külgmise mootori rike, nii palju kui võimalik vastavalt lennukäsiraamatule ning

| — | nelja mootoriga lennukitel: kahe ühel poolel asuva mootori rike |
| --- | --- |

—

nelja mootoriga lennukitel: kahe ühel poolel asuva mootori rike

P

X

M

Üksnes FFS

(üksnes lennueksamil)

Üldised märkused

Erinõuded tüübipädevuse laiendamiseks instrumentaallähenemistele madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m), st II/III kategooria lennutegevusele.

6. OSA

Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria)

Allpool loetletud manöövrid ja protseduurid on minimaalsed koolitusnõudeid, mille täitmisel on lubatud instrumentaallähenemised madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m). Järgnevate instrumentaal- ja katkestatud lähenemiste sooritamiseks peab kogu lennuki aparatuur olema sertifitseeritud instrumentaallähenemisteks alla otsusekõrgust 200 jalga (60 m).

| 6.1.* | Katkestatud start minimaalse lubatud nähtavusega rajal (RVR) |
| --- | --- |

6.1.*

Katkestatud start minimaalse lubatud nähtavusega rajal (RVR)

P*----->

---->X

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit

M*

| 6.2.* | II/III kategooria lähenemine:
  laskumisel imiteeritud instrumentaallennu tingimustes kuni võimaliku otsusekõrguseni, maandumissüsteemide kasutamisega. Järgida tuleb meeskonna koostöö standardprotseduure (ülesannete jagamine, korraldustel tehtavad protseduurid, vastastikune järelevalve, teabevahetus ja toetus) |
| --- | --- |

6.2.*

II/III kategooria lähenemine:

laskumisel imiteeritud instrumentaallennu tingimustes kuni võimaliku otsusekõrguseni, maandumissüsteemide kasutamisega. Järgida tuleb meeskonna koostöö standardprotseduure (ülesannete jagamine, korraldustel tehtavad protseduurid, vastastikune järelevalve, teabevahetus ja toetus)

P----->

----->

M

| 6.3.* | Kordusringile minek:
  pärast punktis 6.2 nimetatud lähenemisi otsusekõrgusele jõudmisel.
  Õpe peab sisaldama ka kordusringile minekut (imiteeritud) ebapiisava nähtavuse korral rajal (RVR), tuulenihkega, lennuki edukaks maandumiseks ette nähtud lähenemispiirangute ületamise korral, ning maapealsete/pardaseadmete rikke tõttu enne otsusekõrgusele jõudmist ja kordusringile minekut pardaseadmete imiteeritud riketega |
| --- | --- |

6.3.*

Kordusringile minek:

pärast punktis 6.2 nimetatud lähenemisi otsusekõrgusele jõudmisel.

Õpe peab sisaldama ka kordusringile minekut (imiteeritud) ebapiisava nähtavuse korral rajal (RVR), tuulenihkega, lennuki edukaks maandumiseks ette nähtud lähenemispiirangute ületamise korral, ning maapealsete/pardaseadmete rikke tõttu enne otsusekõrgusele jõudmist ja kordusringile minekut pardaseadmete imiteeritud riketega

P----->

----->

M*

| 6.4.* | Maandumine/maandumised:
  visuaalorientiiride abil peale instrumentaallähenemisel otsusekõrguse saavutamist. Kui konkreetne maandumissüsteem seda võimaldab, tuleb sooritada automaatmaandumine. |
| --- | --- |

6.4.*

Maandumine/maandumised:

visuaalorientiiride abil peale instrumentaallähenemisel otsusekõrguse saavutamist. Kui konkreetne maandumissüsteem seda võimaldab, tuleb sooritada automaatmaandumine.

P----->

----->

M

MÄRKUS. II/III kategooria lennutegevus peab toimuma kooskõlas kehtivate lennutegevusnõuetega.

7.   Klassipädevused – vesilend

Mitme mootoriga vesilennuki klassipädevuse pikendamiseks tuleb läbida 6. osa üksnes visuaallennureeglite kohaselt, kui eelnenud 12 kuu jooksul ei ole sooritatud kogemusena nõutavad kümme arvestuslikku marsruutlendu.

| VESILENNU KLASSIPÄDEVUS | PRAKTILINE ÕPE | KLASSIPÄDEVUSE LENNUEKSAM/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL |
| --- | --- | --- |
| Manöövrid/protseduurid | Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta | Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta |
| 1. OSA |
| 1. | Väljumine |

VESILENNU KLASSIPÄDEVUS

PRAKTILINE ÕPE

KLASSIPÄDEVUSE LENNUEKSAM/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL

Manöövrid/protseduurid

Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta

Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta

1. OSA

1.

| 1.1. | Lennueelne ettevalmistus, sealhulgas:






  — | dokumentatsioon; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Lennueelne ettevalmistus, sealhulgas:

—

dokumentatsioon;

| — | mass ja tsentreering, |
| --- | --- |

—

mass ja tsentreering,

| — | ilmaga tutvumine ning |
| --- | --- |

—

ilmaga tutvumine ning

| — | NOTAM. |
| --- | --- |

—

NOTAM.

| 1.2. | Käivituseelsed kontrollid
  Välised/sisemised |
| --- | --- |

1.2.

Käivituseelsed kontrollid

Välised/sisemised

| 1.3. | Mootori käivitamine ja seiskamine
  Tavalised tõrked |
| --- | --- |

1.3.

Mootori käivitamine ja seiskamine

Tavalised tõrked

| 1.4. | Ruleerimine |
| --- | --- |

1.4.

Ruleerimine

| 1.5. | Redaanil ruleerimine |
| --- | --- |

1.5.

Redaanil ruleerimine

| 1.6. | Kinnitumine: |
| --- | --- |

1.6.

Kinnitumine:

Rannale

Sadamasillale

Poile

| 1.7. | Väljalülitatud mootoriga liikumine |
| --- | --- |

1.7.

Väljalülitatud mootoriga liikumine

| 1.8. | Väljumiseelsed kontrollid:
  Mootori töö kontroll (vajaduse korral) |
| --- | --- |

1.8.

Väljumiseelsed kontrollid:

Mootori töö kontroll (vajaduse korral)

| 1.9. | Stardiprotseduurid:






  — | normaalne, lennukäsiraamatus sätestatud tagatiibade asendiga ning |
| --- | --- | --- |

1.9.

Stardiprotseduurid:

—

normaalne, lennukäsiraamatus sätestatud tagatiibade asendiga ning

| — | külgtuulega (kui tingimused võimaldavad). |
| --- | --- |

—

külgtuulega (kui tingimused võimaldavad).

| 1.10. | Tõus:






  — | pöörangud kursile; |
| --- | --- | --- |

1.10.

Tõus:

—

pöörangud kursile;

| — | üleminek horisontaallennule. |
| --- | --- |

—

üleminek horisontaallennule.

| 1.11. | Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid |
| --- | --- |

1.11.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

2. OSA

| 2. | Tegevus lennul (VFR) |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Otse- ja horisontaallend erinevatel õhkkiirustel, sealhulgas lend kriitiliselt väikesel õhkkiirusel tagatiibadega ja ilma (sealhulgas lähenemine minimaalsele juhitavuse kiirusele (VMCA), kui võimalik) |
| --- | --- |

2.1.

Otse- ja horisontaallend erinevatel õhkkiirustel, sealhulgas lend kriitiliselt väikesel õhkkiirusel tagatiibadega ja ilma (sealhulgas lähenemine minimaalsele juhitavuse kiirusele (VMCA), kui võimalik)

| 2.2. | Sügavad pöörangud (360° vasakule ja paremale 45° kallakuga) |
| --- | --- |

2.2.

Sügavad pöörangud (360° vasakule ja paremale 45° kallakuga)

| 2.3. | Varisemised ja nendest väljatulek:






  i) | varisemine sileda tiivaga; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Varisemised ja nendest väljatulek:

i)

varisemine sileda tiivaga;

| ii) | lähenemine varisemisele kallakuga pöördes laskumisel, lähenemiskonfiguratsioonis ja lähenemisvõimsusega; |
| --- | --- |

ii)

lähenemine varisemisele kallakuga pöördes laskumisel, lähenemiskonfiguratsioonis ja lähenemisvõimsusega;

| iii) | lähenemine varisemisele maandumiskonfiguratsioonis ja -võimsusega ning |
| --- | --- |

iii)

lähenemine varisemisele maandumiskonfiguratsioonis ja -võimsusega ning

| iv) | lähenemine varisemisele tõusvas pöördes, stardiasendis tagatiibadega ja tõusuvõimsusega (üksnes ühemootorilisel lennukil). |
| --- | --- |

iv)

lähenemine varisemisele tõusvas pöördes, stardiasendis tagatiibadega ja tõusuvõimsusega (üksnes ühemootorilisel lennukil).

| 2.4. | Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid |
| --- | --- |

2.4.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

3. OSA

| 3. | VFR-protseduurid marsruudil |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Lennuplaan, visuaalnavigeerimine ja kaardi lugemine |
| --- | --- |

3.1.

Lennuplaan, visuaalnavigeerimine ja kaardi lugemine

| 3.2. | Kõrguse, suuna ja kiiruse hoidmine |
| --- | --- |

3.2.

Kõrguse, suuna ja kiiruse hoidmine

| 3.3. | Orienteerumine, aja arvestus ja arvestusliku saabumisaja (ETA) korrigeerimine |
| --- | --- |

3.3.

Orienteerumine, aja arvestus ja arvestusliku saabumisaja (ETA) korrigeerimine

| 3.4. | Raadionavigatsioonivahendite kasutamine (vastavalt vajadusele) |
| --- | --- |

3.4.

Raadionavigatsioonivahendite kasutamine (vastavalt vajadusele)

| 3.5. | Lennu jälgimine (lennupäeviku täitmine, tavakontrollid, sealhulgas kütuse, süsteemide ja jäätumise kontroll) |
| --- | --- |

3.5.

Lennu jälgimine (lennupäeviku täitmine, tavakontrollid, sealhulgas kütuse, süsteemide ja jäätumise kontroll)

| 3.6. | Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid |
| --- | --- |

3.6.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

4. OSA

| 4. | Saabumised ja maandumised |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Protseduurid lennuväljale saabumisel (üksnes amfiibõhusõidukitel) |
| --- | --- |

4.1.

Protseduurid lennuväljale saabumisel (üksnes amfiibõhusõidukitel)

| 4.2. | Maandumine normaaltingimustes |
| --- | --- |

4.2.

Maandumine normaaltingimustes

| 4.3. | Maandumine tagatiibu kasutamata |
| --- | --- |

4.3.

Maandumine tagatiibu kasutamata

| 4.4. | Külgtuulega maandumine (sobivate tingimuste korral) |
| --- | --- |

4.4.

Külgtuulega maandumine (sobivate tingimuste korral)

| 4.5. | Lähenemine ja maandumine mootori tühikäigul kõrguselt kuni 2 000 jalga veepinnast (üksnes ühe mootoriga lennuki puhul) |
| --- | --- |

4.5.

Lähenemine ja maandumine mootori tühikäigul kõrguselt kuni 2 000 jalga veepinnast (üksnes ühe mootoriga lennuki puhul)

| 4.6. | Miinimumkõrguselt kordusringile minek |
| --- | --- |

4.6.

Miinimumkõrguselt kordusringile minek

| 4.7. | Maandumine lainetuseta vette
  Maandumine lainetavasse vette |
| --- | --- |

4.7.

Maandumine lainetuseta vette

Maandumine lainetavasse vette

| 4.8. | Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid |
| --- | --- |

4.8.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

5. OSA

| 5. | Protseduurid ebatavalises ja hädaolukorras
  (Käesoleva osa võib ühendada 1.–4. osaga) |
| --- | --- |

5.

(Käesoleva osa võib ühendada 1.–4. osaga)

| 5.1. | Katkestatud start sobival kiirusel |
| --- | --- |

5.1.

Katkestatud start sobival kiirusel

| 5.2. | Imiteeritud mootoririke pärast starti (üksnes ühe mootoriga lennukitel) |
| --- | --- |

5.2.

Imiteeritud mootoririke pärast starti (üksnes ühe mootoriga lennukitel)

| 5.3. | Imiteeritud sundmaandumine mootori tühikäigul (üksnes ühe mootoriga lennukite puhul) |
| --- | --- |

5.3.

Imiteeritud sundmaandumine mootori tühikäigul (üksnes ühe mootoriga lennukite puhul)

| 5.4. | Imiteeritud hädaolukorrad:






  i) | tulekahju või suits lennu ajal ning |
| --- | --- | --- |

5.4.

Imiteeritud hädaolukorrad:

i)

tulekahju või suits lennu ajal ning

| ii) | asjakohaste süsteemide rikked. |
| --- | --- |

ii)

asjakohaste süsteemide rikked.

| 5.5. | Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid |
| --- | --- |

5.5.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

6. OSA

| 6. | Imiteeritud asümmeetrilise tõmbega lend
  (Selle osa võib ühendada 1.–5. osaga.) |
| --- | --- |

6.

(Selle osa võib ühendada 1.–5. osaga.)

| 6.1. | Imiteeritud stardiaegne mootoririke (ohutul kõrgusel, kui ei sooritata lennu täisimitaatoril (FFS) ja II taseme lennuimitaatoril (FNPT II) |
| --- | --- |

6.1.

Imiteeritud stardiaegne mootoririke (ohutul kõrgusel, kui ei sooritata lennu täisimitaatoril (FFS) ja II taseme lennuimitaatoril (FNPT II)

| 6.2. | Mootori seiskamine ja taaskäivitamine (üksnes mitme mootoriga lennukite lennueksamil) |
| --- | --- |

6.2.

Mootori seiskamine ja taaskäivitamine (üksnes mitme mootoriga lennukite lennueksamil)

| 6.3. | Lähenemine asümmeetrilise tõmbega ja kordusringile minek |
| --- | --- |

6.3.

Lähenemine asümmeetrilise tõmbega ja kordusringile minek

| 6.4. | Lähenemine asümmeetrilise tõmbega ja täieliku peatumisega maandumine |
| --- | --- |

6.4.

Lähenemine asümmeetrilise tõmbega ja täieliku peatumisega maandumine

| 6.5. | Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid |
| --- | --- |

6.5.

Side lennujuhtimisüksusega – korralduste täitmine, raadiosideprotseduurid

C.   Kopterite erinõuded

1.   Tüübipädevuste ja liinipiloodiloa lennueksamil või lennuoskuse tasemekontrollis peavad taotlejad sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli 1.–4. osa ja 6. osa (kui on kohaldatav). Kui sooritus ebaõnnestub rohkem kui viies punktis, peavad taotlejad kogu eksamit või kontrolli kordama. Kui taotlejate sooritus ebaõnnestub kuni viies punktis, sooritavad nad ebaõnnestunud punktid uuesti. Kui korduseksamil või korduskontrollis mõne osa sooritus ebaõnnestub, sealhulgas nende osade sooritus, mis eelmisel katsel õnnestusid, peab taotleja kogu eksami või kontrolli uuesti sooritama. Lennueksami või tasemekontrolli kõik osad tuleb läbida kuue kuu jooksul.

2.   Instrumentaallennupädevuse lennuoskuse tasemekontrolli puhul peavad taotlejad sooritama lennuoskuse tasemekontrolli 5. osa. Kui sooritus ebaõnnestub rohkem kui kolmes punktis, peavad taotlejad kordama kogu 5. osa. Kui taotlejate sooritus ebaõnnestub kuni kolmes punktis, sooritavad nad ebaõnnestunud punktid uuesti. Korduseksami või korduskontrolli punktide ebaõnnestumise või eelnevalt õnnestunud 5. osa punktide ebaõnnestumise korral peavad taotlejad kordama kogu kontrolli.

LENNUEKSAMIL LUBATUD HÄLBED

3.   Taotlejad peavad tõendama oskust:

| a) | piloteerida kopterit selle võimaluste piires; |
| --- | --- |

a)

piloteerida kopterit selle võimaluste piires;

| b) | sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt; |
| --- | --- |

b)

sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt;

| c) | rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust; |
| --- | --- |

c)

rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust;

| d) | rakendada aeronautikateadmisi; |
| --- | --- |

d)

rakendada aeronautikateadmisi;

| e) | säilitada kogu aeg kopteri selline juhitavus, et ei tekiks kahtlust ühegi protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimises; |
| --- | --- |

e)

säilitada kogu aeg kopteri selline juhitavus, et ei tekiks kahtlust ühegi protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimises;

| f) | mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure, kui need on kohaldatavad, ning |
| --- | --- |

f)

mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure, kui need on kohaldatavad, ning

| g) | suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

g)

suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega, kui see on kohaldatav.

4.   Kehtivad järgmised piirhälbed, mida korrigeeritakse vastavalt turbulentsile ning kasutatava kopteri juhitavus- ja lennuomadustele.

| a) | Instrumentaallennureeglite (IFR) piirhälbed.





  Kõrgus






  Üldjuhul | ± 100 jalga |
| --- | --- | --- |
| Otsusekõrgusel kordusringile minekul | + 50 jalga/– 0 jalga |
| Minimaalne suhteline laskumiskõrgus | + 50 jalga/– 0 jalga |

a)

Instrumentaallennureeglite (IFR) piirhälbed.

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Otsusekõrgusel kordusringile minekul

- 50 jalga/– 0 jalga

Minimaalne suhteline laskumiskõrgus

- 50 jalga/– 0 jalga

| Teekonnajoonel püsimine








  Raadionavigatsiooniseadmete abil | ± 5° |
| --- | --- |
| Nurkhälbed | Pool skaalat, asimuut ja glissaad (nt LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) nn lineaarsed horisontaalhälbed | Külgsuunaline viga/hälve on tavaliselt ±



  protseduuri puhul nõutavast navigatsioonitäpsusest. Lubatud on lühiajalised hälbed maksimaalselt ühekordse navigatsioonitäpsuse piires. |
| 3D lineaarsed vertikaalhälbed (nt RNP APCH (LNAV/VNAV), mis kasutavad BARO-VNAVi) | igal juhul mitte rohkem kui – 75 jalga allapoole vertikaalprofiili ja mitte rohkem kui + 75 jalga üle vertikaalprofiili kuni 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal |

Teekonnajoonel püsimine

Raadionavigatsiooniseadmete abil

± 5°

Nurkhälbed

Pool skaalat, asimuut ja glissaad (nt LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) nn lineaarsed horisontaalhälbed

Formula

3D lineaarsed vertikaalhälbed (nt RNP APCH (LNAV/VNAV), mis kasutavad BARO-VNAVi)

igal juhul mitte rohkem kui – 75 jalga allapoole vertikaalprofiili ja mitte rohkem kui + 75 jalga üle vertikaalprofiili kuni 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal

| Kurss






  kõikide mootorite töötades | ± 5° |
| --- | --- |
| imiteeritud mootoririkkega | ± 10° |

Kurss

kõikide mootorite töötades

± 5°

imiteeritud mootoririkkega

± 10°

| Kiirus






  kõikide mootorite töötades | ± 5 sõlme |
| --- | --- |
| imiteeritud mootoririkkega | + 10 sõlme/– 5 sõlme |

Kiirus

kõikide mootorite töötades

± 5 sõlme

imiteeritud mootoririkkega

- 10 sõlme/– 5 sõlme

| b) | Piirhälbed visuaallennureeglite puhul








  Kõrgus | |
| --- | --- | --- |
| Üldjuhul | ± 100 jalga |
| Kurss | |
| Lend normaaltingimustes | ± 5° |
| Lend ebatavalises/hädaolukorras | ± 10 ° |
| Kiirus | |
| Üldjuhul | ± 10 sõlme |
| Imiteeritud mootoririkkega | + 10 sõlme/– 5 sõlme |
| Pinnatriiv | |
| pinnaefektiga rippumisel | ± 3 jalga |
| Maandumine | ± 2 jalga (0 jalga ette-taha liikumist) |

b)

Piirhälbed visuaallennureeglite puhul

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Kurss

Lend normaaltingimustes

± 5°

Lend ebatavalises/hädaolukorras

± 10 °

Kiirus

Üldjuhul

± 10 sõlme

Imiteeritud mootoririkkega

- 10 sõlme/– 5 sõlme

Pinnatriiv

pinnaefektiga rippumisel

± 3 jalga

Maandumine

± 2 jalga (0 jalga ette-taha liikumist)

KOOLITUSE/LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI SISU

ÜLDIST

5.   Sümbolite tähendused:

| P | = | läbitud ühepiloodikopterite tüübipädevuse väljaandmiseks nõutav kapteni- või teise piloodi koolitus ning mitmepiloodikopterite tüübipädevusmärke väljaandmiseks nõutav piloteeriva piloodi või jälgiva piloodi koolitus. |
| --- | --- | --- |

P

=

läbitud ühepiloodikopterite tüübipädevuse väljaandmiseks nõutav kapteni- või teise piloodi koolitus ning mitmepiloodikopterite tüübipädevusmärke väljaandmiseks nõutav piloteeriva piloodi või jälgiva piloodi koolitus.

6.   Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (---->).

Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:

| FFS = | lennu täisimitaator |
| --- | --- |
| FTD = | lennuelementide imitaator |
| H = | kopter |

FFS =

lennu täisimitaator

FTD =

lennuelementide imitaator

H =

kopter

7.   Tärniga (*) märgitud punktide puhul tuleb lennata reaalse või imiteeritud instrumentaallennuilma tingimustes üksnes nendel taotlejatel, kes soovivad kopteri instrumentaallennupädevuse uuendamist või pikendamist või muule tüübile laiendamist.

8.   Instrumentaallennu protseduurid (5. osa) tuleb läbida üksnes nendel taotlejatel, kes soovivad kopteri instrumentaallennupädevuse uuendamist või pikendamist või muule tüübile laiendamist. Selleks võib kasutada lennu täisimitaatorit (FFS) või 2./3. taseme lennuelementide imitaatorit (FTD 2/3).

9.   Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ näitab, et harjutus on kohustuslik.

10.   Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennutreeningseadet (FSTD), kui see moodustab osa tüübipädevuskursusest. Kursuse puhul võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:

| a) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA-osa) ja VII lisa (ORA-osa) asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA-osa) ja VII lisa (ORA-osa) asjakohastele nõuetele;

| b) | instruktori ja kontrollpiloodi kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

b)

instruktori ja kontrollpiloodi kvalifikatsioon;

| c) | kursusel lennutreeningseadmega (FSTD) antava õppe maht; |
| --- | --- |

c)

kursusel lennutreeningseadmega (FSTD) antava õppe maht;

| d) | koolitusel osalevate pilootide kvalifikatsioon ja varasem kogemus sarnaste tüüpidega ning |
| --- | --- |

d)

koolitusel osalevate pilootide kvalifikatsioon ja varasem kogemus sarnaste tüüpidega ning

| e) | pärast uue tüübipädevuse väljaandmist kogutud instruktoriga lennukogemuse maht. |
| --- | --- |

e)

pärast uue tüübipädevuse väljaandmist kogutud instruktoriga lennukogemuse maht.

MITMEPILOODIKOPTERID

11.   Mitmepiloodikopterite tüübipädevuse ja kopteri liinipiloodiloa väljaandmiseks nõutava lennueksami taotlejad peavad läbima üksnes 1.–4. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav.

12.   Mitmepiloodikopterite tüübipädevuse pikendamiseks või taastamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli taotlejad peavad läbima üksnes 1.–4. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav.

| ÜHE-/MITMEPILOODIKOPTERID | PRAKTILINE ÕPE | LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL |
| --- | --- | --- |
| Manöövrid/protseduurid | FSTD | H | Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta | Kontrollitud: FSTD või H | Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta |
| 1. OSA — Lennueelne ettevalmistus ja kontrollid |
| 1.1. | Kopteri väline visuaalne ülevaatus; elementide asukohad ja ülevaatuse eesmärk | | P | | M (kopteril sooritamise puhul) | |
| 1.2. | Kabiini kontroll | P | ----> | | M | |
| 1.3. | Käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine | P | ----> | | M | |
| 1.4. | Ruleerimine/õhus ruleerimine vastavalt lennujuhtimisüksuse või instruktori juhistele | P | ----> | | M | |
| 1.5. | Stardieelsed protseduurid ja kontrollid | P | ----> | | M | |
| 2. OSA — Lennumanöövrid ja -protseduurid |
| 2.1. | Stardid (erinevad profiilid) | P | ----> | | M | |
| 2.2. | Stardid ja maandumised kallakule/kallakult või külgtuulega | P | ----> | | | |
| 2.3. | Start maksimaalse stardimassiga (tegelik või imiteeritud maksimaalne stardimass) | P | ----> | | | |
| 2.4. | Start imiteeritud mootoririkkega vahetult enne stardi otsusepunkti (TDP) või stardi kriitilisse punkti (DPATO) jõudmist | P | ----> | | M | |
| 2.4.1. | Start imiteeritud mootoririkkega vahetult pärast stardi otsusepunkti (TDP) või stardi kriitilisse punkti (DPATO) jõudmist | P | ----> | | M | |
| 2.5. | Tõusu- ja laskumispöörangud määratud kurssidele | P | ----> | | M | |
| 2.5.1. | 30° kallakuga pöörangud 180°–360° vasakule ja paremale üksnes mõõteriistade näitude järgi | P | ----> | | M | |
| 2.6. | Autorotatsiooniga laskumine | P | ----> | | M | |
| 2.6.1. | Autorotatsiooniga maandumine (ühe mootoriga kopterid) või võimsuse taastamine (mitme mootoriga kopterid) | P | ----> | | M | |
| 2.7. | Maandumised (erinevad profiilid) | P | ----> | | M | |
| 2.7.1. | Kordusringile minek või maandumine pärast imiteeritud mootoririket enne maandumise otsusepunkti (LDP) või maandumise kriitilist punkti (DPBL) | P | ----> | | M | |
| 2.7.2. | Maandumine pärast imiteeritud mootoririket pärast maandumise otsusepunkti (LDP) või maandumise kriitilist punkti (DPBL) | P | ----> | | M | |
| 3. OSA – Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades |
| 3. | Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades: | | | | M | Valida sellest osast vähemalt 3 punkti |
| 3.1. | Mootor | P | ----> | | | |
| 3.2. | Konditsioneerimisseadmed (küte/ventilatsioon) | P | ----> | | | |
| 3.3. | Pitot'/staatiline süsteem | P | ----> | | | |
| 3.4. | Kütusesüsteem | P | ----> | | | |
| 3.5. | Elektrisüsteem | P | ----> | | | |
| 3.6. | Hüdraulikasüsteem | P | ----> | | | |
| 3.7. | Juhiste ja trimmerite süsteem | P | ----> | | | |
| 3.8. | Jäätumisvastane ja jääeemaldussüsteem | P | ----> | | | |
| 3.9. | Autopiloot/direktorsüsteem | P | ---> | | | |
| 3.10. | Stabiilsuse suurendamise seadmed | P | ----> | | | |
| 3.11. | Ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur, transponder | P | ----> | | | |
| 3.12. | Piirkondlik navigatsioonisüsteem | P | ----> | | | |
| 3.13. | Telikusüsteem | P | -----> | | | |
| 3.14. | Abijõuseade | P | ----> | | | |
| 3.15. | Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem | P | ----> | | | |
| 4. OSA — Eri- ja hädaolukordade protseduurid |
| 4. | Eri- ja hädaolukordade protseduurid | | | | M | Valida sellest osast vähemalt 3 punkti |
| 4.1. | Tegutsemine tulekahju korral (sealhulgas evakueerimine, kui on kohaldatav) | P | ----> | | | |
| 4.2. | Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine | P | ----> | | | |
| 4.3. | Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine ohutul kõrgusel | P | ----> | | | |
| 4.4. | Kütuse väljalaskmine (imiteeritud) | P | ----> | | | |
| 4.5. | Sabatiiviku juhtimisrike (vastavalt vajadusele) | P | ----> | | | |
| 4.5.1. | Sabatiiviku kaotus (vastavalt vajadusele) | P | Selleks harjutuseks ei tohi kasutada kopterit | | | |
| 4.6. | Meeskonnaliikme tegevusvõimetus – üksnes mitmepiloodikopterite puhul | P | ----> | | | |
| 4.7. | Jõuülekande tõrked | P | ----> | | | |
| 4.8. | Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule | P | ----> | | | |
| 5. OSA – Instrumentaallennu protseduurid (tegeliku või imiteeritud instrumentaallennuilma tingimustes sooritamiseks) |
| 5.1. | Start mõõteriistade näitude järgi: instrumentaallennule tuleb üle minna esimesel võimalusel pärast õhkutõusu | P* | ---->* | | | |
| 5.1.1. | Imiteeritud mootoririke väljumisel | P* | ---->* | | M* | |
| 5.2. | Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine | P* | ---->* | | M* | |
| 5.3. | Protseduurid ootetsoonis | P* | ---->* | | | |
| 5.4. | 3D-lennud kuni otsusekõrguseni DH/A 200 jalga (60 m) või kuni kõrgema miinimumkõrguseni, kui lähenemisprotseduur seda nõuab | P* | ---->* | | | |
| 5.4.1. | Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita
  Märkus. Vastavalt õhusõiduki lennukäsiraamatule (AFM) võib RNP APCH protseduuridel olla vaja kasutada autopilooti või direktorsüsteemi. Käsitsi tehtavate protseduuride valimisel võetakse arvesse selliseid piiranguid (nt tuleb õhusõiduki lennukäsiraamatu sellise piirangu korral valida punkti 5.4.1 puhul ILS). | P* | ---->* | | M* | |
| 5.4.2. | Käsitsijuhtimine, koos direktorsüsteemiga | P* | ---->* | | M* | |
| 5.4.3. | Töötava autopiloodiga | P* | ---->* | | | |
| 5.4.4. | Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal kuni raja puudutamiseni või kuni katkestatud lähenemise lõpuleviimiseni | P* | ---->* | | M* | |
| 5.5. | 2D-lennud kuni minimaalse suhtelise laskumiskõrguseni (MDH/A) | P* | ---->* | | M* | |
| 5.6. | Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel | P* | ---->* | | | |
| 5.6.1. | Muud katkestatud lähenemise protseduurid | P* | ---->* | | | |
| 5.6.2. | Kordusringile minek ühe mootori imiteeritud rikkega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel | P* | ---->* | | M* | |
| 5.7. | Autorotatsioon instrumentaallennuilma tingimustes koos võimsuse taastamisega | P* | ---->* | | M* | |
| 5.8. | Ebaharilikest asenditest väljatulek | P* | ---->* | | M* | |
| 6. OSA — Lisaseadmete kasutamine |
| 6. | Lisaseadmete kasutamine | P | ----> | | | |

ÜHE-/MITMEPILOODIKOPTERID

PRAKTILINE ÕPE

LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL

Manöövrid/protseduurid

FSTD

H

Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta

Kontrollitud: FSTD või H

Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta

1. OSA — Lennueelne ettevalmistus ja kontrollid

1.1.

Kopteri väline visuaalne ülevaatus; elementide asukohad ja ülevaatuse eesmärk

P

M (kopteril sooritamise puhul)

1.2.

Kabiini kontroll

P

---->

M

1.3.

Käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine

P

---->

M

1.4.

Ruleerimine/õhus ruleerimine vastavalt lennujuhtimisüksuse või instruktori juhistele

P

---->

M

1.5.

Stardieelsed protseduurid ja kontrollid

P

---->

M

2. OSA — Lennumanöövrid ja -protseduurid

2.1.

Stardid (erinevad profiilid)

P

---->

M

2.2.

Stardid ja maandumised kallakule/kallakult või külgtuulega

P

---->

2.3.

Start maksimaalse stardimassiga (tegelik või imiteeritud maksimaalne stardimass)

P

---->

2.4.

Start imiteeritud mootoririkkega vahetult enne stardi otsusepunkti (TDP) või stardi kriitilisse punkti (DPATO) jõudmist

P

---->

M

2.4.1.

Start imiteeritud mootoririkkega vahetult pärast stardi otsusepunkti (TDP) või stardi kriitilisse punkti (DPATO) jõudmist

P

---->

M

2.5.

Tõusu- ja laskumispöörangud määratud kurssidele

P

---->

M

2.5.1.

30° kallakuga pöörangud 180°–360° vasakule ja paremale üksnes mõõteriistade näitude järgi

P

---->

M

2.6.

Autorotatsiooniga laskumine

P

---->

M

2.6.1.

Autorotatsiooniga maandumine (ühe mootoriga kopterid) või võimsuse taastamine (mitme mootoriga kopterid)

P

---->

M

2.7.

Maandumised (erinevad profiilid)

P

---->

M

2.7.1.

Kordusringile minek või maandumine pärast imiteeritud mootoririket enne maandumise otsusepunkti (LDP) või maandumise kriitilist punkti (DPBL)

P

---->

M

2.7.2.

Maandumine pärast imiteeritud mootoririket pärast maandumise otsusepunkti (LDP) või maandumise kriitilist punkti (DPBL)

P

---->

M

3. OSA – Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades

3.

Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades:

M

Valida sellest osast vähemalt 3 punkti

3.1.

Mootor

P

---->

3.2.

Konditsioneerimisseadmed (küte/ventilatsioon)

P

---->

3.3.

Pitot'/staatiline süsteem

P

---->

3.4.

Kütusesüsteem

P

---->

3.5.

Elektrisüsteem

P

---->

3.6.

Hüdraulikasüsteem

P

---->

3.7.

Juhiste ja trimmerite süsteem

P

---->

3.8.

Jäätumisvastane ja jääeemaldussüsteem

P

---->

3.9.

Autopiloot/direktorsüsteem

P

--->

3.10.

Stabiilsuse suurendamise seadmed

P

---->

3.11.

Ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur, transponder

P

---->

3.12.

Piirkondlik navigatsioonisüsteem

P

---->

3.13.

Telikusüsteem

P

----->

3.14.

Abijõuseade

P

---->

3.15.

Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem

P

---->

4. OSA — Eri- ja hädaolukordade protseduurid

4.

Eri- ja hädaolukordade protseduurid

M

Valida sellest osast vähemalt 3 punkti

4.1.

Tegutsemine tulekahju korral (sealhulgas evakueerimine, kui on kohaldatav)

P

---->

4.2.

Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine

P

---->

4.3.

Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine ohutul kõrgusel

P

---->

4.4.

Kütuse väljalaskmine (imiteeritud)

P

---->

4.5.

Sabatiiviku juhtimisrike (vastavalt vajadusele)

P

---->

4.5.1.

Sabatiiviku kaotus (vastavalt vajadusele)

P

Selleks harjutuseks ei tohi kasutada kopterit

4.6.

Meeskonnaliikme tegevusvõimetus – üksnes mitmepiloodikopterite puhul

P

---->

4.7.

Jõuülekande tõrked

P

---->

4.8.

Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule

P

---->

5. OSA – Instrumentaallennu protseduurid (tegeliku või imiteeritud instrumentaallennuilma tingimustes sooritamiseks)

5.1.

Start mõõteriistade näitude järgi: instrumentaallennule tuleb üle minna esimesel võimalusel pärast õhkutõusu

P*

---->*

5.1.1.

Imiteeritud mootoririke väljumisel

P*

---->*

M*

5.2.

Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine

P*

---->*

M*

5.3.

Protseduurid ootetsoonis

P*

---->*

5.4.

3D-lennud kuni otsusekõrguseni DH/A 200 jalga (60 m) või kuni kõrgema miinimumkõrguseni, kui lähenemisprotseduur seda nõuab

P*

---->*

5.4.1.

Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita

Märkus. Vastavalt õhusõiduki lennukäsiraamatule (AFM) võib RNP APCH protseduuridel olla vaja kasutada autopilooti või direktorsüsteemi. Käsitsi tehtavate protseduuride valimisel võetakse arvesse selliseid piiranguid (nt tuleb õhusõiduki lennukäsiraamatu sellise piirangu korral valida punkti 5.4.1 puhul ILS).

P*

---->*

M*

5.4.2.

Käsitsijuhtimine, koos direktorsüsteemiga

P*

---->*

M*

5.4.3.

Töötava autopiloodiga

P*

---->*

5.4.4.

Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus 1 000 jala kõrgusel lennuvälja kohal kuni raja puudutamiseni või kuni katkestatud lähenemise lõpuleviimiseni

P*

---->*

M*

5.5.

2D-lennud kuni minimaalse suhtelise laskumiskõrguseni (MDH/A)

P*

---->*

M*

5.6.

Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel

P*

---->*

5.6.1.

Muud katkestatud lähenemise protseduurid

P*

---->*

5.6.2.

Kordusringile minek ühe mootori imiteeritud rikkega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel

P*

---->*

M*

5.7.

Autorotatsioon instrumentaallennuilma tingimustes koos võimsuse taastamisega

P*

---->*

M*

5.8.

Ebaharilikest asenditest väljatulek

P*

---->*

M*

6. OSA — Lisaseadmete kasutamine

6.

Lisaseadmete kasutamine

P

---->

D.   Vertikaalstardiga õhusõidukite erinõuded

1.   Vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevuste lennueksamitel või lennuoskuse tasemekontrollides peavad taotlejad sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli 1.–5. osa ja 6. osa (kui see on kohaldatav). Kui sooritus ebaõnnestub rohkem kui viies punktis, peavad taotlejad kogu eksamit või kontrolli kordama. Kui taotlejate sooritus ebaõnnestub kuni viies punktis, sooritavad nad ebaõnnestunud punktid uuesti. Kui korduseksamil või korduskontrollis mõne osa sooritus ebaõnnestub, sealhulgas nende osade sooritus, mis eelmisel katsel õnnestusid, peab taotleja kordama kogu eksamit või kontrolli. Lennueksami või tasemekontrolli kõik osad tuleb läbida kuue kuu jooksul.

LENNUEKSAMIL LUBATUD HÄLBED

2.   Taotlejad peavad tõendama oskust:

| a) | piloteerida vertikaalstardiga õhusõidukit selle võimaluste piires; |
| --- | --- |

a)

piloteerida vertikaalstardiga õhusõidukit selle võimaluste piires;

| b) | sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt; |
| --- | --- |

b)

sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt;

| c) | rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust; |
| --- | --- |

c)

rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust;

| d) | rakendada aeronautikateadmisi; |
| --- | --- |

d)

rakendada aeronautikateadmisi;

| e) | säilitada igal ajal piisav kontroll vertikaalstardiga õhusõiduki üle, et ei tekiks kahtlust ühegi protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimises; |
| --- | --- |

e)

säilitada igal ajal piisav kontroll vertikaalstardiga õhusõiduki üle, et ei tekiks kahtlust ühegi protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimises;

| f) | mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure ning |
| --- | --- |

f)

mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure ning

| g) | suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega. |
| --- | --- |

g)

suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega.

3.   Kehtivad järgmised piirhälbed, mida korrigeeritakse vastavalt turbulentsile ning kasutatava vertikaalstardiga õhusõiduki juhitavus- ja lennuomadustele.

| a) | Piirhälbed instrumentaallennureeglite puhul









  Kõrgus | |
| --- | --- | --- |
| Üldjuhul | ± 100 jalga |
| Otsusekõrgusel kordusringile minekul | + 50 jalga/– 0 jalga |
| Minimaalne suhteline laskumiskõrgus | + 50 jalga/– 0 jalga |
| Teekonnajoonel püsimine | |
| Raadionavigatsiooniseadmete abil | ± 5° |
| Täppislähenemine | pool skaalat, asimuut ja glissaad |

a)

Piirhälbed instrumentaallennureeglite puhul

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Otsusekõrgusel kordusringile minekul

- 50 jalga/– 0 jalga

Minimaalne suhteline laskumiskõrgus

- 50 jalga/– 0 jalga

Teekonnajoonel püsimine

Raadionavigatsiooniseadmete abil

± 5°

Täppislähenemine

pool skaalat, asimuut ja glissaad

| Kurss | |
| --- | --- |
| Lend normaaltingimustes | ± 5° |
| Lend ebatavalises/hädaolukorras | ± 10° |
| Kiirus | |
| Üldjuhul | ± 10 sõlme |
| Imiteeritud mootoririkkega | + 10 sõlme/– 5 sõlme |

Kurss

Lend normaaltingimustes

± 5°

Lend ebatavalises/hädaolukorras

± 10°

Kiirus

Üldjuhul

± 10 sõlme

Imiteeritud mootoririkkega

- 10 sõlme/– 5 sõlme

| b) | Piirhälbed visuaallennureeglite puhul








  Kõrgus | |
| --- | --- | --- |
| Üldjuhul | ± 100 jalga |
| Kurss | |
| Lend normaaltingimustes | ± 5° |
| Lend ebatavalises/hädaolukorras | ± 10° |
| Kiirus | |
| Üldjuhul | ± 10 sõlme |
| Imiteeritud mootoririkkega | + 10 sõlme/– 5 sõlme |
| Pinnatriiv | |
| pinnaefektiga rippumisel | ± 3 jalga |
| Maandumine | ± 2 jalga (0 jalga ette-taha liikumist) |

b)

Piirhälbed visuaallennureeglite puhul

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Kurss

Lend normaaltingimustes

± 5°

Lend ebatavalises/hädaolukorras

± 10°

Kiirus

Üldjuhul

± 10 sõlme

Imiteeritud mootoririkkega

- 10 sõlme/– 5 sõlme

Pinnatriiv

pinnaefektiga rippumisel

± 3 jalga

Maandumine

± 2 jalga (0 jalga ette-taha liikumist)

KOOLITUSE/LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI SISU

4.   Sümbolite tähendused:

| P | = | läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi tüübipädevuskoolitus, kui on kohaldatav. |
| --- | --- | --- |

P

=

läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi tüübipädevuskoolitus, kui on kohaldatav.

5.   Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (---->).

6.   Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:

| FFS = | lennu täisimitaator |
| --- | --- |
| FTD = | lennuelementide imitaator |
| OTD = | muu treeningseade |
| PL = | vertikaalstardiga õhusõiduk |

FFS =

lennu täisimitaator

FTD =

lennuelementide imitaator

OTD =

muu treeningseade

PL =

vertikaalstardiga õhusõiduk

| a) | Vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennueksami taotlejad peavad läbima 1.–5. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

a)

Vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennueksami taotlejad peavad läbima 1.–5. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav.

| b) | Vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli taotlejad peavad läbima 1.–5. osa ning 6. ja/või 7. osa, kui need on kohaldatavad. |
| --- | --- |

b)

Vertikaalstardiga õhusõidukite tüübipädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli taotlejad peavad läbima 1.–5. osa ning 6. ja/või 7. osa, kui need on kohaldatavad.

| c) | Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. Kui seda tingimust lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei täideta, kehtib tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta. |
| --- | --- |

c)

Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. Kui seda tingimust lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei täideta, kehtib tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta.

7.   Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ näitab, et harjutus on kohustuslik.

8.   Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennutreeningseadmeid, kui need moodustavad osa kinnitatud tüübipädevuskursusest. Kursuse kinnitamisel võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:

| a) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA-osa) ja VII lisa (ORA-osa) asjakohastele nõuetele ning |
| --- | --- |

a)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA-osa) ja VII lisa (ORA-osa) asjakohastele nõuetele ning

| b) | instruktori kvalifikatsioon.













  VERTIKAALSTARDIGA ÕHUSÕIDUKIE KATEGOORIA | PRAKTILINE ÕPE | LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL |
| --- | --- | --- | --- |
| Manöövrid/protseduurid | | | | | Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta | Kontrollitud: FFS PL | Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta |
| OTD | FTD | FFS | PL |
| 1. OSA — Lennueelne ettevalmistus ja kontrollid |
| 1.1. | Vertikaalstardiga õhusõiduki väline visuaalne ülevaatus;
  elementide asukohad ja ülevaatuse eesmärk | | | | P | | | |
| 1.2. | Kabiini kontroll | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 1.3. | Käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine | P | ----> | ----> | ----> | | M | |
| 1.4. | Ruleerimine vastavalt lennujuhtimisüksuse või instruktori juhistele | | P | ----> | ----> | | | |
| 1.5. | Stardieelsed protseduurid ja kontrollid, sh võimsuse kontroll | P | ----> | ----> | ----> | | M | |
| 2. OSA — Lennumanöövrid ja -protseduurid |
| 2.1. | Normaalsed visuaallennu stardiprofiilid | Käitamine lennurajal: lühiraja- ja vertikaalstart ja -maandumine (STOL/VTOL), sealhulgas külgtuulega |

b)

instruktori kvalifikatsioon.

VERTIKAALSTARDIGA ÕHUSÕIDUKIE KATEGOORIA

PRAKTILINE ÕPE

LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL

Manöövrid/protseduurid

Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta

Kontrollitud: FFS PL

Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta

OTD

FTD

FFS

PL

1. OSA — Lennueelne ettevalmistus ja kontrollid

1.1.

Vertikaalstardiga õhusõiduki väline visuaalne ülevaatus;

elementide asukohad ja ülevaatuse eesmärk

P

1.2.

Kabiini kontroll

P

---->

---->

---->

1.3.

Käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine

P

---->

---->

---->

M

1.4.

Ruleerimine vastavalt lennujuhtimisüksuse või instruktori juhistele

P

---->

---->

1.5.

Stardieelsed protseduurid ja kontrollid, sh võimsuse kontroll

P

---->

---->

---->

M

2. OSA — Lennumanöövrid ja -protseduurid

2.1.

Normaalsed visuaallennu stardiprofiilid

Käitamine lennurajal: lühiraja- ja vertikaalstart ja -maandumine (STOL/VTOL), sealhulgas külgtuulega

| | Ümbritsevast pinnast kõrgemal asuvad kopteriväljakud |
| --- | --- |

Ümbritsevast pinnast kõrgemal asuvad kopteriväljakud

| | Kopteriväljakud maapinnal |
| --- | --- |

Kopteriväljakud maapinnal

P

---->

---->

M

2.2.

Start maksimaalse stardimassiga (tegelik või imiteeritud maksimaalne stardimass)

P

---->

2.3.1.

Katkestatud start:

| — | lennurajal; |
| --- | --- |

—

lennurajal;

| — | ümbritsevast pinnast kõrgemal asuval kopteriväljakul ning |
| --- | --- |

—

ümbritsevast pinnast kõrgemal asuval kopteriväljakul ning

| — | maapinnal. |
| --- | --- |

—

maapinnal.

P

---->

M

2.3.2.

Start imiteeritud mootoririkkega pärast otsusepunkti:

| | lennurajal; |
| --- | --- |

lennurajal;

| | ümbritsevast pinnast kõrgemal asuval kopteriväljakul ning |
| --- | --- |

ümbritsevast pinnast kõrgemal asuval kopteriväljakul ning

| | maapinnal. |
| --- | --- |

maapinnal.

P

---->

M

2.4.

Autorotatsiooniga laskumine maapinnale kopterirežiimil (selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P

---->

---->

M

FFS

üksnes

2.4.1.

Autorotatsiooniga laskumine lennukirežiimil (selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P

---->

M

FFS

üksnes

2.5.

Normaalsed visuaallennu maandumisprofiilid;

| | käitamine lennurajal: lühiraja- ja vertikaalstart ja -maandumine (STOL/VTOL) |
| --- | --- |

käitamine lennurajal: lühiraja- ja vertikaalstart ja -maandumine (STOL/VTOL)

| | Ümbritsevast pinnast kõrgemal asuvad kopteriväljakud |
| --- | --- |

Ümbritsevast pinnast kõrgemal asuvad kopteriväljakud

| | Kopteriväljakud maapinnal |
| --- | --- |

Kopteriväljakud maapinnal

P

---->

---->

M

2.5.1.

Maandumine imiteeritud mootoririkkega pärast otsusepunkti:

| — | lennurajal; |
| --- | --- |

—

lennurajal;

| — | ümbritsevast pinnast kõrgemal asuval kopteriväljakul ning |
| --- | --- |

—

ümbritsevast pinnast kõrgemal asuval kopteriväljakul ning

| — | maapinnal. |
| --- | --- |

—

maapinnal.

2.6.

Kordusringile minek või maandumine pärast imiteeritud mootoririket enne otsusepunkti

P

---->

M

3. OSA – Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades

3.

Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades (võib sooritada harjutuseks vastavalt sertifitseeritud lennutreeningseadmel (FSTD)):

M

Valida sellest osast vähemalt 3 punkti

3.1.

Mootor

P

---->

---->

3.2.

Hermetiseerimis- ja konditsioneerimisseadmed (küte, ventilatsioon)

P

---->

---->

3.3.

Pitot'/staatiline süsteem

P

---->

---->

3.4.

Kütusesüsteem

P

---->

---->

3.5.

Elektrisüsteem

P

---->

---->

3.6.

Hüdraulikasüsteem

P

---->

---->

3.7.

Juhiste ja trimmerite süsteem

P

---->

---->

3.8.

Jäätumisvastane/jääeemaldussüsteem, tuuleklaasisoojendus (kui on olemas)

P

---->

---->

3.9.

Autopiloot/direktorsüsteem

P

--->

--->

3.10.

Varisemise hoiatusseadmed või varisemise vältimise ja stabiilsuse suurendamise seadmed

P

---->

---->

3.11.

Ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur, transponder, maapinna läheduse hoiatussüsteem (kui on olemas)

P

---->

---->

3.12.

Telikusüsteem

P

----->

----->

3.13.

Abijõuseade

P

---->

---->

3.14.

Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem

P

---->

---->

3.15.

Tagatiivasüsteem

P

---->

---->

4. OSA — Eri- ja hädaolukordade protseduurid

4.

Eri- ja hädaolukordade protseduurid

(võib sooritada harjutuseks vastavalt sertifitseeritud lennutreeningseadmel)

M

Valida sellest osast vähemalt 3 punkti

4.1.

Tegutsemine tulekahju korral, mootori, abijõuseadme, lastiruumi, kabiini ja elektrisüsteemide põlengu korral, sh evakueerimine, kui see on kohaldatav

P

---->

---->

4.2.

Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine

P

---->

---->

4.3.

Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine

(selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit), sealhulgas mootoririkke korral üleminek kopterirežiimilt lennukirežiimile ja vastupidi

P

---->

---->

FFS

üksnes

4.4.

Kütuse väljalaskmine (imiteeritud, kui on kohaldatav)

P

---->

---->

4.5.

Tuulenihe startimisel ja maandumisel (selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P

FFS

üksnes

4.6.

Salongi imiteeritud rõhukaotus/imiteeritud avariilaskumine (selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P

---->

---->

FFS

üksnes

4.7.

ACAS-juhtum

(selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P

---->

---->

FFS

üksnes

4.8.

Lennumeeskonna liikme tegevusvõimetus

P

---->

---->

4.9.

Jõuülekande tõrked

P

---->

---->

FFS

üksnes

4.10.

Väljatulek täielikus varingust (mootoriga või ilma) või olukorrast, kus varisemise hoiatusseade on käivitunud tõusul, reisilennu ja lähenemise konfiguratsioonis (selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P

---->

---->

FFS

üksnes

4.11.

Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule

P

---->

---->

5. OSA – Instrumentaallennu protseduurid (tegeliku või imiteeritud instrumentaallennuilma tingimustes sooritamiseks)

5.1.

Start mõõteriistade näitude järgi: instrumentaallennule tuleb üle minna esimesel võimalusel pärast õhkutõusu

P*

---->*

---->*

5.1.1.

Imiteeritud mootoririke väljumisel pärast otsusepunkti

P*

---->*

---->*

M*

5.2.

Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine

P*

---->*

---->*

M*

5.3.

Protseduurid ootetsoonis

P*

---->*

---->*

5.4.

Täppislähenemine kuni otsusekõrguseni, kuid mitte madalamale kui 60 m (200 jalga)

P*

---->*

---->*

5.4.1.

Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita

P*

---->*

---->*

M* (üksnes lennueksamil).

5.4.2.

Käsitsijuhtimine, koos direktorsüsteemiga

P*

---->*

---->*

5.4.3.

Autopiloodiga

P*

---->*

---->*

5.4.4.

Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus enne kaugmajaka (OM) ületamist kuni raja puudutamiseni, või kogu katkestatud lähenemise kestel

P*

---->*

---->*

M*

5.5.

Mittetäppislähenemine kuni minimaalse laskumiskõrguseni (MDA/H)

P*

---->*

---->*

M*

5.6.

Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel

P*

---->*

---->*

5.6.1.

Muud katkestatud lähenemise protseduurid

P*

---->*

---->*

5.6.2.

Kordusringile minek ühe mootori imiteeritud rikkega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel

P*

M*

5.7.

Instrumentaallennuilma tingimustes autorotatsiooniga võimsuse taastamisega laskumine maapinnale üksnes kopterirežiimil (selleks harjutuseks ei tohi kasutada õhusõidukit)

P*

---->*

---->*

M*

Üksnes FFS

5.8.

Ebaharilikest asenditest väljatulek (sooritatavus oleneb lennu täisimitaatori (FFS)kvaliteedist)

P*

---->*

---->*

M*

6. OSA – Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria)

6.

Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria).

Allpool loetletud manöövrid ja protseduurid on minimaalsed koolitusnõudeid, mille täitmisel on lubatud instrumentaallähenemised madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m). Järgnevate instrumentaal- ja katkestatud lähenemise protseduuride käigus tuleb kasutada kogu varustust, mida nõutakse vertikaalstardiga õhusõiduki tüübi sertifitseerimisel instrumentaallähenemiseks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m).

6.1.

Katkestatud start minimaalse lubatud nähtavusega rajal (RVR)

P

---->

M*

6.2.

ILS-lähenemised:

laskumisel imiteeritud instrumentaallennu tingimustes kuni võimaliku otsusekõrguseni, maandumissüsteemide kasutamisega. Järgida tuleb meeskonna koostöö standardprotseduure (SOP).

P

---->

---->

M*

6.3.

Kordusringile minek

pärast punktis 6.2 nimetatud lähenemisi otsusekõrgusele jõudmisel. Õpe peab sisaldama ka kordusringile minekut (imiteeritud) ebapiisava rajanähtavuse (RVR) korral, tuulenihkega, õhusõiduki edukaks maandumiseks ette nähtud lähenemispiirangute ületamise korral, ning maapealsete/pardaseadmete rikke tõttu enne otsusekõrgusele jõudmist ja kordusringile minekut pardaseadmete imiteeritud riketega

P

---->

---->

M*

6.4.

Maandumine/maandumised

visuaalorientiiride abil peale instrumentaallähenemisel otsusekõrguse saavutamist. Kui konkreetne maandumissüsteem seda võimaldab, tuleb sooritada automaatmaandumine.

P

---->

M*

7. OSA – Lisaseadmed

7.

Lisaseadmete kasutamine

P

---->

---->

E.   Õhulaevade erinõuded

1.   Õhulaeva tüübipädevuse lennueksamitel või lennuoskuse tasemekontrollides peavad taotlejad sooritama lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli 1.–5. osa ja 6. osa (kui on kohaldatav). Kui sooritus ebaõnnestub rohkem kui viies punktis, peavad taotlejad kogu eksamit või kontrolli kordama. Kui taotlejate sooritused ebaõnnestuvad kuni viies punktis, sooritavad nad ebaõnnestunud punktid uuesti. Kui korduseksamil või korduskontrollis mõne osa sooritus ebaõnnestub, sealhulgas nende osade sooritus, mis eelmisel katsel õnnestusid, peab taotleja kordama kogu eksamit või kontrolli. Lennueksami või tasemekontrolli kõik osad tuleb läbida kuue kuu jooksul.

LENNUEKSAMIL LUBATUD HÄLBED

2.   Taotlejad peavad tõendama oskust:

| a) | piloteerida õhulaeva selle võimaluste piires; |
| --- | --- |

a)

piloteerida õhulaeva selle võimaluste piires;

| b) | sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt; |
| --- | --- |

b)

sooritada kõiki manöövreid sujuvalt ja täpselt;

| c) | rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust; |
| --- | --- |

c)

rakendada head otsustusvõimet ja lennumeisterlikkust;

| d) | rakendada aeronautikateadmisi; |
| --- | --- |

d)

rakendada aeronautikateadmisi;

| e) | säilitada kogu aeg õhulaeva selline juhitavus, et ei tekiks kahtlust ühegi protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimises; |
| --- | --- |

e)

säilitada kogu aeg õhulaeva selline juhitavus, et ei tekiks kahtlust ühegi protseduuri või manöövri edukas lõpuleviimises;

| f) | mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure ning |
| --- | --- |

f)

mõista ja rakendada meeskonna koostöö ja töövõime kaotuse protseduure ning

| g) | suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega. |
| --- | --- |

g)

suhelda tõhusalt teiste meeskonnaliikmetega.

3.   Kehtivad järgmised piirhälbed, mida korrigeeritakse vastavalt turbulentsile ning kasutatava õhulaeva juhitavus- ja lennuomadustele.

| a) | Piirhälbed instrumentaallennureeglite puhul:









  Kõrgus | |
| --- | --- | --- |
| Üldjuhul | ± 100 jalga |
| Otsusekõrgusel kordusringile minekul | + 50 jalga/– 0 jalga |
| Minimaalne suhteline laskumiskõrgus | + 50 jalga/– 0 jalga |
| Teekonnajoonel püsimine | |
| Raadionavigatsiooniseadmete abil | ± 5° |
| Täppislähenemine | pool skaalat, asimuut ja glissaad |
| Kurss | |
| Lend normaaltingimustes | ± 5° |
| Lend ebatavalises/hädaolukorras | ± 10° |

a)

Piirhälbed instrumentaallennureeglite puhul:

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Otsusekõrgusel kordusringile minekul

- 50 jalga/– 0 jalga

Minimaalne suhteline laskumiskõrgus

- 50 jalga/– 0 jalga

Teekonnajoonel püsimine

Raadionavigatsiooniseadmete abil

± 5°

Täppislähenemine

pool skaalat, asimuut ja glissaad

Kurss

Lend normaaltingimustes

± 5°

Lend ebatavalises/hädaolukorras

± 10°

| b) | Piirhälbed visuaallennureeglite puhul








  Kõrgus | |
| --- | --- | --- |
| Üldjuhul | ± 100 jalga |
| Kurss | |
| Lend normaaltingimustes | ± 5° |
| Lend ebatavalises/hädaolukorras | ± 10° |

b)

Piirhälbed visuaallennureeglite puhul

Kõrgus

Üldjuhul

± 100 jalga

Kurss

Lend normaaltingimustes

± 5°

Lend ebatavalises/hädaolukorras

± 10°

KOOLITUSE/LENNUEKSAMI/LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLLI SISU

4.   Sümbolite tähendused:

| P | = | läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi tüübipädevuskoolitus, kui on kohaldatav. |
| --- | --- | --- |

P

=

läbitud kapteni või teise piloodi ning piloteeriva ja jälgiva piloodi tüübipädevuskoolitus, kui on kohaldatav.

5.   Praktiline õpe tuleb läbi viia vähemalt treeningseadmetega (P) või mis tahes kõrgema taseme seadmetega, mida tähistab nool (---->).

6.   Kasutatavaid treeningseadmeid tähistatakse järgmiste lühenditega:

| FFS = | lennu täisimitaator |
| --- | --- |
| FTD = | lennuelementide imitaator |
| OTD = | muu treeningseade |
| As = | õhulaev |

FFS =

lennu täisimitaator

FTD =

lennuelementide imitaator

OTD =

muu treeningseade

As =

õhulaev

| a) | Õhulaevade tüübipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennueksami taotlejad peavad läbima 1.–5. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

a)

Õhulaevade tüübipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennueksami taotlejad peavad läbima 1.–5. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav.

| b) | Õhulaevade tüübipädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli taotlejad peavad läbima üksnes 1.–5. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

b)

Õhulaevade tüübipädevusmärke pikendamiseks või taastamiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli taotlejad peavad läbima üksnes 1.–5. osa ning 6. osa, kui see on kohaldatav.

| c) | Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. Kui seda tingimust lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei täideta, kehtib tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta. |
| --- | --- |

c)

Tärniga (*) märgitud punktides tuleb lennata üksnes mõõteriistade näitude järgi. Kui seda tingimust lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli käigus ei täideta, kehtib tüübipädevusmärge ainult visuaallennureeglite järgi lendamise kohta.

7.   Lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli veerus olev täht „M“ näitab, et harjutus on kohustuslik.

8.   Praktiliseks õppeks ja eksami läbiviimiseks kasutatakse lennutreeningseadmeid (FSTD), kui need moodustavad osa kinnitatud tüübipädevuskursusest. Kursuse puhul võetakse arvesse järgmisi kaalutlusi:

| a) | lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA-osa) ja VII lisa (ORA-osa) asjakohastele nõuetele ning |
| --- | --- |

a)

lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon vastavalt VI lisa (ARA-osa) ja VII lisa (ORA-osa) asjakohastele nõuetele ning

| b) | instruktori kvalifikatsioon.













  ÕHULAEVADE KATEGOORIA | PRAKTILINE ÕPE | LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL |
| --- | --- | --- | --- |
| Manöövrid/protseduurid | | | | | Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta | Kontrollitud: | Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta |
| OTD | FTD | FFS | As | FFS As |
| 1. OSA — Lennueelne ettevalmistus ja kontrollid |
| 1.1. | Lennueelne ülevaatus | | | | P | | | |
| 1.2. | Kabiini kontroll | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 1.3. | Käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine | | P | ----> | ----> | | M | |
| 1.4. | Mastist eraldumine ja maapinnal manööverdamine | | | P | ----> | | M | |
| 1.5. | Stardieelsed protseduurid ja kontrollid | P | ----> | ----> | ----> | | M | |
| 2. OSA — Lennumanöövrid ja -protseduurid |
| 2.1. | Normaalne visuaallennu stardiprofiil | | | P | ----> | | M | |
| 2.2. | Start imiteeritud mootoririkkega | | | P | ----> | | M | |
| 2.3. | Start raskusega > 0 (Raske start) | | | P | ----> | | | |
| 2.4. | Start raskusega < 0 (Kerge start) | | | P | ----> | | | |
| 2.5. | Tavapärane tõusuprotseduur | | | P | ----> | | | |
| 2.6. | Tõus rõhkkõrgusele | | | P | ----> | | | |
| 2.7. | Rõhkkõrguse tuvastamine | | | P | ----> | | | |
| 2.8. | Lend rõhkkõrgusel või selle lähedal | | | P | ----> | | M | |
| 2.9. | Normaalne laskumine ja lähenemine | | | P | ----> | | | |
| 2.10. | Normaalne visuaallennu maandumisprofiil | | | P | ----> | | M | |
| 2.11. | Maandumine raskusega > 0 (Raske maandumine) | | | P | ----> | | M | |
| 2.12. | Maandumine raskusega < 0 (Kerge maandumine) | | | P | ----> | | M | |
| | Tahtlikult tühjaks jäetud | | | | | | | |
| 3. OSA – Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades |
| 3. | Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades (võib sooritada harjutuseks vastavalt sertifitseeritud lennutreeningseadmel (FSTD)): | | | | | | M | Valida sellest osast vähemalt 3 punkti |
| 3.1. | Mootor | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.2. | Kesta rõhusüsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.3. | Pitot'/staatiline süsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.4. | Kütusesüsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.5. | Elektrisüsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.6. | Hüdraulikasüsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.7. | Juhiste ja trimmerite süsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.8. | Ballonetisüsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.9. | Autopiloot/direktorsüsteem | P | ---> | ---> | ----> | | | |
| 3.10. | Stabiilsuse suurendamise seadmed | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.11. | Ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur, transponder, maapinna läheduse hoiatussüsteem (kui on olemas) | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.12. | Telikusüsteem | P | -----> | -----> | ----> | | | |
| 3.13. | Abijõuseade | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 3.14. | Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| | Tahtlikult tühjaks jäetud | | | | | | | |
| 4. OSA — Eri- ja hädaolukordade protseduurid |
| 4. | Eri- ja hädaolukordade protseduurid
  (võib sooritada harjutuseks vastavalt sertifitseeritud lennutreeningseadmel) | | | | | | M | Valida sellest osast vähemalt kolm punkti |
| 4.1. | Tegutsemine tulekahju korral, mootori, abijõuseadme, lastiruumi, kabiini ja elektrisüsteemide põlengu korral, sh evakueerimine, kui see on kohaldatav | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 4.2. | Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 4.3. | Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine
  Erinevatel lennuetappidel, sealhulgas mitme mootori rikked | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 4.4. | Lennumeeskonna liikme tegevusvõimetus | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 4.5. | Jõuülekande/reduktori tõrked | P | ----> | ----> | ----> | | Üksnes FFS | |
| 4.6. | Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule | P | ----> | ----> | ----> | | | |
| 5. OSA — Instrumentaallennu protseduurid (tegeliku või imiteeritud instrumentaallennuilma tingimustes sooritamiseks) |
| 5.1. | Start mõõteriistade näitude järgi: instrumentaallennule tuleb üle minna esimesel võimalusel pärast õhkutõusu | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.1.1. | Imiteeritud mootoririke väljumisel | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | M* | |
| 5.2. | Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | M* | |
| 5.3. | Protseduurid ootetsoonis | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.4. | Täppislähenemine kuni otsusekõrguseni, kuid mitte madalamale kui 60 m (200 jalga) | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.4.1. | Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | M*
  (üksnes lennueksamil) | |
| 5.4.2. | Käsitsijuhtimine, koos direktorsüsteemiga | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.4.3. | Autopiloodiga | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.4.4. | Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus enne kaugmajaka (OM) ületamist kuni raja puudutamiseni, või kogu katkestatud lähenemise kestel | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | M* | |
| 5.5. | Mittetäppislähenemine kuni minimaalse laskumiskõrguseni (MDA/H) | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | M* | |
| 5.6. | Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.6.1. | Muud katkestatud lähenemise protseduurid | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | | |
| 5.6.2. | Kordusringile minek ühe mootori imiteeritud rikkega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel | P* | | | | | M* | |
| 5.7. | Ebaharilikest asenditest väljatulek
  (sõltub lennu täisimitaatori (FFS) kvaliteedist) | P* | ---->* | ---->* | ---->* | | M* | |
| 6. OSA – Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria) |
| 6. | Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria).
  Allpool loetletud manöövrid ja protseduurid on minimaalsed koolitusnõudeid, mille täitmisel on lubatud instrumentaallähenemised madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m). Järgnevate instrumentaal- ja katkestatud lähenemise protseduuride käigus tuleb kasutada kogu varustust, mida nõutakse õhulaeva tüübi sertifitseerimisel instrumentaallähenemiseks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m). | | | | | | | |
| 6.1. | Katkestatud start minimaalse lubatud nähtavusega rajal (RVR) | | P | ----> | | | M* | |
| 6.2. | ILS-lähenemised:
  laskumisel imiteeritud instrumentaallennu tingimustes kuni võimaliku otsusekõrguseni, maandumissüsteemide kasutamisega. Järgida tuleb meeskonna koostöö standardprotseduure (SOP). | | P | ----> | | | M* | |
| 6.3. | Kordusringile minek
  Pärast punktis 6.2 nimetatud lähenemisi otsusekõrgusele jõudmisel.
  Õpe peab sisaldama ka kordusringile minekut (imiteeritud) ebapiisava rajanähtavuse (RVR) korral, tuulenihkega, õhusõiduki edukaks maandumiseks ette nähtud lähenemispiirangute ületamise korral, ning maapealsete/pardaseadmete rikke tõttu enne otsusekõrgusele jõudmist ja kordusringile minekut pardaseadmete imiteeritud riketega | | P | ----> | | | M* | |
| 6.4. | Maandumine/maandumised
  visuaalorientiiride abil peale instrumentaallähenemisel otsusekõrguse saavutamist. Kui konkreetne maandumissüsteem seda võimaldab, tuleb sooritada automaatmaandumine. | | P | ----> | | | M* | |
| 7. OSA — Lisaseadmed |
| 7. | Lisaseadmete kasutamine | | P | ----> | | | | |

b)

instruktori kvalifikatsioon.

ÕHULAEVADE KATEGOORIA

PRAKTILINE ÕPE

LENNUEKSAM VÕI LENNUOSKUSE TASEMEKONTROLL

Manöövrid/protseduurid

Instruktori initsiaalid koolituse läbimise kohta

Kontrollitud:

Kontrollpiloodi initsiaalid eksami läbimise kohta

OTD

FTD

FFS

As

FFS As

1. OSA — Lennueelne ettevalmistus ja kontrollid

1.1.

Lennueelne ülevaatus

P

1.2.

Kabiini kontroll

P

---->

---->

---->

1.3.

Käivitusprotseduurid, raadio- ja navigatsiooniseadmete kontroll, side- ja navigatsioonisageduste valik ja seadmine

P

---->

---->

M

1.4.

Mastist eraldumine ja maapinnal manööverdamine

P

---->

M

1.5.

Stardieelsed protseduurid ja kontrollid

P

---->

---->

---->

M

2. OSA — Lennumanöövrid ja -protseduurid

2.1.

Normaalne visuaallennu stardiprofiil

P

---->

M

2.2.

Start imiteeritud mootoririkkega

P

---->

M

2.3.

Start raskusega > 0 (Raske start)

P

---->

2.4.

Start raskusega < 0 (Kerge start)

P

---->

2.5.

Tavapärane tõusuprotseduur

P

---->

2.6.

Tõus rõhkkõrgusele

P

---->

2.7.

Rõhkkõrguse tuvastamine

P

---->

2.8.

Lend rõhkkõrgusel või selle lähedal

P

---->

M

2.9.

Normaalne laskumine ja lähenemine

P

---->

2.10.

Normaalne visuaallennu maandumisprofiil

P

---->

M

2.11.

Maandumine raskusega > 0 (Raske maandumine)

P

---->

M

2.12.

Maandumine raskusega < 0 (Kerge maandumine)

P

---->

M

Tahtlikult tühjaks jäetud

3. OSA – Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades

3.

Järgmiste süsteemide käitamine ja protseduurid normaaltingimustes ja eriolukordades (võib sooritada harjutuseks vastavalt sertifitseeritud lennutreeningseadmel (FSTD)):

M

Valida sellest osast vähemalt 3 punkti

3.1.

Mootor

P

---->

---->

---->

3.2.

Kesta rõhusüsteem

P

---->

---->

---->

3.3.

Pitot'/staatiline süsteem

P

---->

---->

---->

3.4.

Kütusesüsteem

P

---->

---->

---->

3.5.

Elektrisüsteem

P

---->

---->

---->

3.6.

Hüdraulikasüsteem

P

---->

---->

---->

3.7.

Juhiste ja trimmerite süsteem

P

---->

---->

---->

3.8.

Ballonetisüsteem

P

---->

---->

---->

3.9.

Autopiloot/direktorsüsteem

P

--->

--->

---->

3.10.

Stabiilsuse suurendamise seadmed

P

---->

---->

---->

3.11.

Ilmaradar, raadiokõrgusmõõtur, transponder, maapinna läheduse hoiatussüsteem (kui on olemas)

P

---->

---->

---->

3.12.

Telikusüsteem

P

----->

----->

---->

3.13.

Abijõuseade

P

---->

---->

---->

3.14.

Raadioseadmed, navigatsioonivahendid, mõõteriistad, lennujuhtimissüsteem

P

---->

---->

---->

Tahtlikult tühjaks jäetud

4. OSA — Eri- ja hädaolukordade protseduurid

4.

Eri- ja hädaolukordade protseduurid

(võib sooritada harjutuseks vastavalt sertifitseeritud lennutreeningseadmel)

M

Valida sellest osast vähemalt kolm punkti

4.1.

Tegutsemine tulekahju korral, mootori, abijõuseadme, lastiruumi, kabiini ja elektrisüsteemide põlengu korral, sh evakueerimine, kui see on kohaldatav

P

---->

---->

---->

4.2.

Suitsu tekke avastamine ja suitsu eemaldamine

P

---->

---->

---->

4.3.

Mootoririkked, seiskamine ja taaskäivitamine

Erinevatel lennuetappidel, sealhulgas mitme mootori rikked

P

---->

---->

---->

4.4.

Lennumeeskonna liikme tegevusvõimetus

P

---->

---->

---->

4.5.

Jõuülekande/reduktori tõrked

P

---->

---->

---->

Üksnes FFS

4.6.

Muude hädaolukordade protseduurid vastavalt konkreetsele lennukäsiraamatule

P

---->

---->

---->

5. OSA — Instrumentaallennu protseduurid (tegeliku või imiteeritud instrumentaallennuilma tingimustes sooritamiseks)

5.1.

Start mõõteriistade näitude järgi: instrumentaallennule tuleb üle minna esimesel võimalusel pärast õhkutõusu

P*

---->*

---->*

---->*

5.1.1.

Imiteeritud mootoririke väljumisel

P*

---->*

---->*

---->*

M*

5.2.

Väljumis- ja saabumismarsruutide ning lennujuhi korralduste täpne järgimine

P*

---->*

---->*

---->*

M*

5.3.

Protseduurid ootetsoonis

P*

---->*

---->*

---->*

5.4.

Täppislähenemine kuni otsusekõrguseni, kuid mitte madalamale kui 60 m (200 jalga)

P*

---->*

---->*

---->*

5.4.1.

Käsitsijuhtimine, ilma direktorsüsteemita

P*

---->*

---->*

---->*

M*

(üksnes lennueksamil)

5.4.2.

Käsitsijuhtimine, koos direktorsüsteemiga

P*

---->*

---->*

---->*

5.4.3.

Autopiloodiga

P*

---->*

---->*

---->*

5.4.4.

Käsitsi, ühe mootori imiteeritud rikkega; mootoririket tuleb imiteerida lõpplähenemise ajal vahemikus enne kaugmajaka (OM) ületamist kuni raja puudutamiseni, või kogu katkestatud lähenemise kestel

P*

---->*

---->*

---->*

M*

5.5.

Mittetäppislähenemine kuni minimaalse laskumiskõrguseni (MDA/H)

P*

---->*

---->*

---->*

M*

5.6.

Kordusringile minek kõikide töötavate mootoritega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel

P*

---->*

---->*

---->*

5.6.1.

Muud katkestatud lähenemise protseduurid

P*

---->*

---->*

---->*

5.6.2.

Kordusringile minek ühe mootori imiteeritud rikkega DA/DH või MDA/MDH saavutamisel

P*

M*

5.7.

Ebaharilikest asenditest väljatulek

(sõltub lennu täisimitaatori (FFS) kvaliteedist)

P*

---->*

---->*

---->*

M*

6. OSA – Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria)

6.

Täiendav luba tüübipädevusele instrumentaallähenemisteks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m) (II/III kategooria).

Allpool loetletud manöövrid ja protseduurid on minimaalsed koolitusnõudeid, mille täitmisel on lubatud instrumentaallähenemised madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m). Järgnevate instrumentaal- ja katkestatud lähenemise protseduuride käigus tuleb kasutada kogu varustust, mida nõutakse õhulaeva tüübi sertifitseerimisel instrumentaallähenemiseks madalama otsusekõrguseni kui 200 jalga (60 m).

6.1.

Katkestatud start minimaalse lubatud nähtavusega rajal (RVR)

P

---->

M*

6.2.

ILS-lähenemised:

laskumisel imiteeritud instrumentaallennu tingimustes kuni võimaliku otsusekõrguseni, maandumissüsteemide kasutamisega. Järgida tuleb meeskonna koostöö standardprotseduure (SOP).

P

---->

M*

6.3.

Kordusringile minek

Pärast punktis 6.2 nimetatud lähenemisi otsusekõrgusele jõudmisel.

Õpe peab sisaldama ka kordusringile minekut (imiteeritud) ebapiisava rajanähtavuse (RVR) korral, tuulenihkega, õhusõiduki edukaks maandumiseks ette nähtud lähenemispiirangute ületamise korral, ning maapealsete/pardaseadmete rikke tõttu enne otsusekõrgusele jõudmist ja kordusringile minekut pardaseadmete imiteeritud riketega

P

---->

M*

6.4.

Maandumine/maandumised

visuaalorientiiride abil peale instrumentaallähenemisel otsusekõrguse saavutamist. Kui konkreetne maandumissüsteem seda võimaldab, tuleb sooritada automaatmaandumine.

P

---->

M*

7. OSA — Lisaseadmed

7.

Lisaseadmete kasutamine

P

---->

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1975,

14. detsember 2018,

millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 seoses purilennukite ja elektroonilise lennudokumentatsiooni suhtes kohaldatavate lennutegevusnõuetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (2) on sätestatud eri kategooriasse kuuluvate õhusõidukitega käitatavate eri liiki lendude, sealhulgas purilennukilendude ohutuse tagamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 (2) on sätestatud eri kategooriasse kuuluvate õhusõidukitega käitatavate eri liiki lendude, sealhulgas purilennukilendude ohutuse tagamise tingimused.

| (2) | Määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii osutatud õhusõidukite käitamisega seotud ettevõtjad peavad täitma kõnealuse määruse V lisas sätestatud lennutegevuse olulisi nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii osutatud õhusõidukite käitamisega seotud ettevõtjad peavad täitma kõnealuse määruse V lisas sätestatud lennutegevuse olulisi nõudeid.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1976 (3) on sätestatud konkreetsed purilennukite käitamise eeskirjad. Alates kõnealuse määruse kohaldamise kuupäevast ei kohaldata purilennukilendude suhtes enam määruse (EL) nr 965/2012 kohaseid lennutegevusega seotud üldeeskirju. Sellele vaatamata tuleks purilennukilendude suhtes jätkuvalt kohaldada määruse (EL) nr 965/2012 artiklis 3 ja kõnealuse määruse II lisas sätestatud eeskirju järelevalve kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teostavad lennutegevuse üle, kuna need nõuded ei ole seotud konkreetse lennutegevusliigiga, vaid kehtivad horisontaalselt kõikide lennutegevuste suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1976 (3) on sätestatud konkreetsed purilennukite käitamise eeskirjad. Alates kõnealuse määruse kohaldamise kuupäevast ei kohaldata purilennukilendude suhtes enam määruse (EL) nr 965/2012 kohaseid lennutegevusega seotud üldeeskirju. Sellele vaatamata tuleks purilennukilendude suhtes jätkuvalt kohaldada määruse (EL) nr 965/2012 artiklis 3 ja kõnealuse määruse II lisas sätestatud eeskirju järelevalve kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teostavad lennutegevuse üle, kuna need nõuded ei ole seotud konkreetse lennutegevusliigiga, vaid kehtivad horisontaalselt kõikide lennutegevuste suhtes.

| (4) | Seega tuleks määrust (EL) nr 965/2012 vastavalt muuta, et võtta arvesse purilennukilendude suhtes kohaldatavaid uusi eeskirju ning täpsustada, milliste kõnealuse määruse sätete kohaldamist purilennukilendude suhtes jätkatakse. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks määrust (EL) nr 965/2012 vastavalt muuta, et võtta arvesse purilennukilendude suhtes kohaldatavaid uusi eeskirju ning täpsustada, milliste kõnealuse määruse sätete kohaldamist purilennukilendude suhtes jätkatakse.

| (5) | Kuna rakendusmääruse (EL) 2018/1976 ja käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, tuleks nende kohaldamise kuupäevad kooskõlla viia. |
| --- | --- |

(5)

Kuna rakendusmääruse (EL) 2018/1976 ja käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, tuleks nende kohaldamise kuupäevad kooskõlla viia.

| (6) | 2014. aastal lisas ICAO konventsiooni 6. lisa I ja III osa II jaole sätted elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise kohta ärilises lennutranspordis. Kõnealused sätted sisaldavad elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise üldnõudeid ja ka õhusõiduki ohutuks käitamiseks kasutatavatele elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendustele loa taotlemise nõuet. Seetõttu tuleb määrus (EL) nr 965/2012 ühtlustada ICAO sätetega, kehtestades uue eeskirja, mis sisaldab ärilises lennutranspordis elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise suhtes kohaldatavaid üldnõudeid ja uusi sätteid, millega toetatakse loa taotlemist selliste elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamisele, mille rikked klassifitseeritakse vähetähtsateks või alla selle. |
| --- | --- |

(6)

2014. aastal lisas ICAO konventsiooni 6. lisa I ja III osa II jaole sätted elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise kohta ärilises lennutranspordis. Kõnealused sätted sisaldavad elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise üldnõudeid ja ka õhusõiduki ohutuks käitamiseks kasutatavatele elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendustele loa taotlemise nõuet. Seetõttu tuleb määrus (EL) nr 965/2012 ühtlustada ICAO sätetega, kehtestades uue eeskirja, mis sisaldab ärilises lennutranspordis elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise suhtes kohaldatavaid üldnõudeid ja uusi sätteid, millega toetatakse loa taotlemist selliste elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamisele, mille rikked klassifitseeritakse vähetähtsateks või alla selle.

| (7) | 2014. aastal lisas ICAO konventsiooni 6. lisa II ja III osa III jaole ka sätted elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise kohta üldlennunduses. Kõnealused sätted sisaldavad elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise üldnõudeid ja ka nõuet, et lepinguosalised riigid peavad kehtestama kriteeriumid õhusõiduki ohutuks käitamiseks kasutatavate elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamise kohta. Seetõttu tuleb määrus (EL) nr 965/2012 ühtlustada ICAO sätetega, kehtestades keerukate mootorõhusõidukite mitteäriliste lendude ja keerukate mootorõhusõidukite erilendude suhtes uued eeskirjad, mis sisaldavad elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise üldnõudeid ja selliste elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamise nõudeid, mille rikked klassifitseeritakse vähetähtsateks või alla selle. Lisaks muudetakse käesoleva määrusega määrust (EL) nr 965/2012, ühtlustades muude kui keerukate mootorõhusõidukitega teostatavatel mitteärilistel lendudel kasutatavatele kaasaskantavatele elektroonilistele seadmetele esitatavad nõuded ICAO üldsätetega elektroonilise lennudokumentatsiooni seadmete kohta. |
| --- | --- |

(7)

2014. aastal lisas ICAO konventsiooni 6. lisa II ja III osa III jaole ka sätted elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise kohta üldlennunduses. Kõnealused sätted sisaldavad elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise üldnõudeid ja ka nõuet, et lepinguosalised riigid peavad kehtestama kriteeriumid õhusõiduki ohutuks käitamiseks kasutatavate elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamise kohta. Seetõttu tuleb määrus (EL) nr 965/2012 ühtlustada ICAO sätetega, kehtestades keerukate mootorõhusõidukite mitteäriliste lendude ja keerukate mootorõhusõidukite erilendude suhtes uued eeskirjad, mis sisaldavad elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise üldnõudeid ja selliste elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamise nõudeid, mille rikked klassifitseeritakse vähetähtsateks või alla selle. Lisaks muudetakse käesoleva määrusega määrust (EL) nr 965/2012, ühtlustades muude kui keerukate mootorõhusõidukitega teostatavatel mitteärilistel lendudel kasutatavatele kaasaskantavatele elektroonilistele seadmetele esitatavad nõuded ICAO üldsätetega elektroonilise lennudokumentatsiooni seadmete kohta.

| (8) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud purilennukite käitamise konkreetsete rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena (4) komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud purilennukite käitamise konkreetsete rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena (4) komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (9) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena (5) komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamise rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena (5) komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 965/2012 muutmine

Määrust (EL) nr 965/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesolevas määruses kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennukite ja kopterite käitamise kohta; muu hulgas hõlmavad need eeskirjad mõne teise riigi ohutusjärelevalve alla kuuluvate käitajate selliste õhusõidukite seisuplatsil kontrollimist, mis on maandunud sellise teise riigi lennuväljal, mille territooriumil kohaldatakse aluslepingu sätteid.


  2.   Peale selle kehtestatakse käesolevas määruses üksikasjalikud eeskirjad sertifikaatide väljaandmise kohta määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii osutatud ning ärilises lennutranspordis kasutatavate õhusõidukite (v.a õhupallid ja purilennukid) käitajatele, samuti kõnealuste sertifikaatide pikendamise, muutmise, peatamise, kehtetuks tunnistamise või neile piirangute kehtestamise kohta, ning sertifikaadi omanike õigused ja kohustused ning tingimused, mille korral tuleb lennutegevus ohutuse huvides keelata, seda piirata või seada sellele teatavad tingimused.


  3.   Lisaks kehtestatakse käesolevas määruses üksikasjalikud eeskirjad ja protseduurid, mis on seotud lennukite ja kopterite äriliste erilendude või keerukate mootorõhusõidukite mitteäriliste lendude käitajate, sealhulgas keerukate mootorõhusõidukite mitteäriliste erilendude käitajate deklaratsioonide esitamisega selle kohta, et nad on suutelised täitma õhusõiduki käitamisega seotud kohustusi ja et neil on selleks vahendid, ning nende käitajate üle järelevalve teostamisega.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevas määruses kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennukite ja kopterite käitamise kohta; muu hulgas hõlmavad need eeskirjad mõne teise riigi ohutusjärelevalve alla kuuluvate käitajate selliste õhusõidukite seisuplatsil kontrollimist, mis on maandunud sellise teise riigi lennuväljal, mille territooriumil kohaldatakse aluslepingu sätteid.

2.   Peale selle kehtestatakse käesolevas määruses üksikasjalikud eeskirjad sertifikaatide väljaandmise kohta määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii osutatud ning ärilises lennutranspordis kasutatavate õhusõidukite (v.a õhupallid ja purilennukid) käitajatele, samuti kõnealuste sertifikaatide pikendamise, muutmise, peatamise, kehtetuks tunnistamise või neile piirangute kehtestamise kohta, ning sertifikaadi omanike õigused ja kohustused ning tingimused, mille korral tuleb lennutegevus ohutuse huvides keelata, seda piirata või seada sellele teatavad tingimused.

3.   Lisaks kehtestatakse käesolevas määruses üksikasjalikud eeskirjad ja protseduurid, mis on seotud lennukite ja kopterite äriliste erilendude või keerukate mootorõhusõidukite mitteäriliste lendude käitajate, sealhulgas keerukate mootorõhusõidukite mitteäriliste erilendude käitajate deklaratsioonide esitamisega selle kohta, et nad on suutelised täitma õhusõiduki käitamisega seotud kohustusi ja et neil on selleks vahendid, ning nende käitajate üle järelevalve teostamisega.“;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Käesolevat määrust ei kohaldata õhupalli- ega purilennukilendude kohta. Õhupallilendude (v.a ankurdatud gaasiõhupallidega tehtavad lennud) ja purilennukilendude kohta kohaldatakse siiski artiklis 3 sätestatud järelevalvenõudeid.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Käesolevat määrust ei kohaldata õhupalli- ega purilennukilendude kohta. Õhupallilendude (v.a ankurdatud gaasiõhupallidega tehtavad lennud) ja purilennukilendude kohta kohaldatakse siiski artiklis 3 sätestatud järelevalvenõudeid.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 1, 1a ja 1b asendatakse järgmisega:






  „1) | „lennuk“ – õhust raskem mootori jõul töötav jäiga tiivakinnitusega õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle tiibadele; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 1, 1a ja 1b asendatakse järgmisega:

„1)

„lennuk“ – õhust raskem mootori jõul töötav jäiga tiivakinnitusega õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle tiibadele;

| 1a) | „kopter“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud tekib peamiselt õhu vastumõjuna kandetiiviku(te)le, mis pöörleb/pöörlevad jõuseadme abil ümber vertikaalilähedaste telgede; |
| --- | --- |

1a)

„kopter“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud tekib peamiselt õhu vastumõjuna kandetiiviku(te)le, mis pöörleb/pöörlevad jõuseadme abil ümber vertikaalilähedaste telgede;

| 1b) | „õhupall“ – mootorita liikuv õhust kergem mehitatud õhusõiduk, mis püsib õhus õhust kergema gaasi või pardaahju abil, kaasa arvatud gaasiõhupall, kuumaõhu-õhupall, segaõhupall ja kuumaõhu-õhulaev, ehkki see liigub mootori jõul;“; |
| --- | --- |

1b)

„õhupall“ – mootorita liikuv õhust kergem mehitatud õhusõiduk, mis püsib õhus õhust kergema gaasi või pardaahju abil, kaasa arvatud gaasiõhupall, kuumaõhu-õhupall, segaõhupall ja kuumaõhu-õhulaev, ehkki see liigub mootori jõul;“;

| b) | lisatakse punktid 1c, 1d ja 1e:






  „1c) | „purilennuk“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle püsilennupindadele ning mis ei vaja vabalennuks mootorit; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punktid 1c, 1d ja 1e:

„1c)

„purilennuk“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle püsilennupindadele ning mis ei vaja vabalennuks mootorit;

| 1d) | „äriline lennutegevus“ – õhusõidukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle; |
| --- | --- |

1d)

„äriline lennutegevus“ – õhusõidukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle;

| 1e) | „ankurdatud gaasiõhupall“ – gaasiõhupall, mis on varustatud ankurdussüsteemiga, mis hoiab lennu ajal õhupalli kindlaksmääratud kohas;“; |
| --- | --- |

1e)

„ankurdatud gaasiõhupall“ – gaasiõhupall, mis on varustatud ankurdussüsteemiga, mis hoiab lennu ajal õhupalli kindlaksmääratud kohas;“;

| c) | punkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9) | „tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (*1) artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9)

„tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (*1) artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks;

*1

(*1)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).“
  "

*1

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käitajad käitavad lennukit või kopterit ärilise lennutranspordi lendudeks ainult vastavalt III ja IV lisale.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käitajad käitavad lennukit või kopterit ärilise lennutranspordi lendudeks ainult vastavalt III ja IV lisale.“;

| b) | lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | lennukid ja kopterid, mida kasutatakse ohtlike kaupade veoks;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

lennukid ja kopterid, mida kasutatakse ohtlike kaupade veoks;“;

| c) | lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „4.   Muude kui keerukate mootorlennukite ja kopterite käitajad, kes tegelevad mitteäriliste lendude, sealhulgas mitteäriliste erilendudega, käitavad õhusõidukeid vastavalt VII lisas kehtestatud sätetele.


  5.   Määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioonid, kelle peamine tegevuskoht on liikmesriigis, käitavad õhusõidukeid Euroopa Liitu suunduvatel, Euroopa Liidus tehtavatel või Euroopa Liidust väljuvatel õppelendudel vastavalt järgmisele:






  a) | keerukate mootorlennukite ja kopterite puhul vastavalt VI lisa sätetele; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„4.   Muude kui keerukate mootorlennukite ja kopterite käitajad, kes tegelevad mitteäriliste lendude, sealhulgas mitteäriliste erilendudega, käitavad õhusõidukeid vastavalt VII lisas kehtestatud sätetele.

5.   Määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioonid, kelle peamine tegevuskoht on liikmesriigis, käitavad õhusõidukeid Euroopa Liitu suunduvatel, Euroopa Liidus tehtavatel või Euroopa Liidust väljuvatel õppelendudel vastavalt järgmisele:

a)

keerukate mootorlennukite ja kopterite puhul vastavalt VI lisa sätetele;

| b) | muude lennukite ja kopterite puhul vastavalt VII lisa sätetele. |
| --- | --- |

b)

muude lennukite ja kopterite puhul vastavalt VII lisa sätetele.

6.   Käitajad käitavad lennukit või kopterit ärilisteks erilendudeks ainult vastavalt III ja VIII lisa nõuetele.“

| 4) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Erandina käesoleva määruse artiklist 5 ja ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1139 artikli 18 lõike 2 punkti b ning komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (*2) I lisa alajao P (milles käsitletakse lennuluba) kohaldamist, jätkatakse järgmiste lendude käitamist ka edaspidi vastavalt selle liikmesriigi õiguses sätestatud nõuetele, kus asub käitaja peamine tegevuskoht, või kui käitajal puudub peamine tegevuskoht, siis vastavalt seal sätestatud nõuetele, kus käitaja asub või elab:






  a) | lennud, mida korraldatakse projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide õiguste raames lennuki- või kopteritüübi kasutuselevõtuks või ümberehituseks; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina käesoleva määruse artiklist 5 ja ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1139 artikli 18 lõike 2 punkti b ning komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (*2) I lisa alajao P (milles käsitletakse lennuluba) kohaldamist, jätkatakse järgmiste lendude käitamist ka edaspidi vastavalt selle liikmesriigi õiguses sätestatud nõuetele, kus asub käitaja peamine tegevuskoht, või kui käitajal puudub peamine tegevuskoht, siis vastavalt seal sätestatud nõuetele, kus käitaja asub või elab:

a)

lennud, mida korraldatakse projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide õiguste raames lennuki- või kopteritüübi kasutuselevõtuks või ümberehituseks;

| b) | lennud, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kaupade veoks, vaid lennuki või kopteri ümberpaigutamiseks uuendamise, remondi, tehnilise kontrolli, inspekteerimise, tarnimise, ekspordi vms eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

lennud, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kaupade veoks, vaid lennuki või kopteri ümberpaigutamiseks uuendamise, remondi, tehnilise kontrolli, inspekteerimise, tarnimise, ekspordi vms eesmärgil.

(*2)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).“;"

*2

| b) | lõiget 4a muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:






  „4a. | Erandina artikli 5 lõigetest 1 ja 6 võib järgmisi muude kui keerukate mootorlennukite ja kopterite lende teostada vastavalt VII lisale:“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 4a muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„4a.

Erandina artikli 5 lõigetest 1 ja 6 võib järgmisi muude kui keerukate mootorlennukite ja kopterite lende teostada vastavalt VII lisale:“;

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | tutvustuslennud, langevarjuhüpped, purilennuki pukseerimine või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab õhusõidukit omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et juhul, kui lennust võtab osa organisatsiooni mittekuuluv liige, moodustab selliste lendude käitamine ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

tutvustuslennud, langevarjuhüpped, purilennuki pukseerimine või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab õhusõidukit omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et juhul, kui lennust võtab osa organisatsiooni mittekuuluv liige, moodustab selliste lendude käitamine ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest.“

| 5) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 numeratsioon kustutatakse ja selle teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse alates 28. oktoobrist 2012.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 numeratsioon kustutatakse ja selle teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse alates 28. oktoobrist 2012.“;

| b) | Lõiked 2–6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõiked 2–6 jäetakse välja.

| 6) | I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

6)

I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 9. juulist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt määrusele (EL) 2018/1139 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 64).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Lennundusohutusameti 23. augusti 2017. aasta arvamus nr 07/2017 Euroopa Komisjoni määruse eelnõu kohta, milles käsitletakse purilennukite käitamisega seotud eeskirjade läbivaatamist.

4

(5)  Euroopa Lennundusohutusameti 18. detsembri 2017. aasta arvamus nr 10/2017 Euroopa Komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 965/2012.

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 965/2012 I, II, III, IV, V, VI, VII ja VIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 6 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 6 jäetakse välja;

| b) | punkt 11a jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt 11a jäetakse välja;

| c) | lisatakse punktid 42a, 42b ja 42c:






  „42a. | „Elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus“ – elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvormile installeeritud tarkvararakendus, mis täidab üht või enamat konkreetset tööülesannet, millega toetatakse lennutegevust. |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punktid 42a, 42b ja 42c:

„42a.

„Elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus“ – elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvormile installeeritud tarkvararakendus, mis täidab üht või enamat konkreetset tööülesannet, millega toetatakse lennutegevust.

| 42b. | „Elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvorm“ – riistvaraseadmed arvutusvõimsuse ja alustarkvara, sh operatsioonisüsteemi ja sisend-/väljundtarkvara kasutamiseks. |
| --- | --- |

42b.

„Elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvorm“ – riistvaraseadmed arvutusvõimsuse ja alustarkvara, sh operatsioonisüsteemi ja sisend-/väljundtarkvara kasutamiseks.

| 42c. | „Elektroonilise lennudokumentatsiooni süsteem“ – riistvaraseadmed (sh kõik akud, ühendused, sisend-/väljundkomponendid) ja tarkvara (sh andmebaasid ja operatsioonisüsteem), mis on vajalikud soovitud elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus(t)e kasutamiseks.“; |
| --- | --- |

42c.

„Elektroonilise lennudokumentatsiooni süsteem“ – riistvaraseadmed (sh kõik akud, ühendused, sisend-/väljundkomponendid) ja tarkvara (sh andmebaasid ja operatsioonisüsteem), mis on vajalikud soovitud elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus(t)e kasutamiseks.“;

| d) | lisatakse punkt 44a:






  „44a. | „Elektrooniline lennudokumentatsioon (EFB)“ – elektrooniline teabesüsteem, mis hõlmab lennumeeskonnale mõeldud seadmeid ja rakendusi, mis võimaldavad salvestada, uuendada, kuvada ja töödelda elektroonilise lennudokumentatsiooni ülesandeid, et toetada lennutegevust või -ülesandeid.“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt 44a:

„44a.

„Elektrooniline lennudokumentatsioon (EFB)“ – elektrooniline teabesüsteem, mis hõlmab lennumeeskonnale mõeldud seadmeid ja rakendusi, mis võimaldavad salvestada, uuendada, kuvada ja töödelda elektroonilise lennudokumentatsiooni ülesandeid, et toetada lennutegevust või -ülesandeid.“;

| e) | punkt 57 jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

punkt 57 jäetakse välja;

| f) | lisatakse punkt 69a:






  „69a. | „Inimese ja masina vaheline kasutajaliides (HMI)“ – teatavate seadmete komponent, mis suudab vahendada kasutaja ja masina vahelist suhtlust. Liides hõlmab riist- ja tarkvara, mis võimaldab masinatel või süsteemidel tõlgendada ja töödelda kasutajapoolseid sisendeid ning esitada kasutajale soovitud tulemusi.“; |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse punkt 69a:

„69a.

„Inimese ja masina vaheline kasutajaliides (HMI)“ – teatavate seadmete komponent, mis suudab vahendada kasutaja ja masina vahelist suhtlust. Liides hõlmab riist- ja tarkvara, mis võimaldab masinatel või süsteemidel tõlgendada ja töödelda kasutajapoolseid sisendeid ning esitada kasutajale soovitud tulemusi.“;

| g) | punkt 78a asendatakse järgmisega:






  „78a. | „vähetähtis rike“ – rike, mis ei vähendaks õhusõiduki ohutust märkimisväärselt ja mis hõlmab lennumeeskonna tegevust, mis jääb igal juhul nende võimete piiridesse.“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 78a asendatakse järgmisega:

„78a.

„vähetähtis rike“ – rike, mis ei vähendaks õhusõiduki ohutust märkimisväärselt ja mis hõlmab lennumeeskonna tegevust, mis jääb igal juhul nende võimete piiridesse.“;

| h) | lisatakse punkt 78b:






  „78b. | „Ainete kuritarvitamine“ – ühe või mitme psühhoaktiivse aine kasutamine õhusõiduki lennumeeskonna liikmete, salongimeeskonna liikmete või lennuohutust mõjutava personali poolt nii, et see:






  a) | kujutab kasutajale otsest ohtu või ohustab teiste elu, tervist või heaolu ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

h)

lisatakse punkt 78b:

„78b.

„Ainete kuritarvitamine“ – ühe või mitme psühhoaktiivse aine kasutamine õhusõiduki lennumeeskonna liikmete, salongimeeskonna liikmete või lennuohutust mõjutava personali poolt nii, et see:

a)

kujutab kasutajale otsest ohtu või ohustab teiste elu, tervist või heaolu ja/või

| b) | põhjustab tööalase, sotsiaalse, vaimse või kehalise probleemi või häire või suurendab selliseid probleeme või häireid.“; |
| --- | --- |

b)

põhjustab tööalase, sotsiaalse, vaimse või kehalise probleemi või häire või suurendab selliseid probleeme või häireid.“;

| i) | lisatakse punktid 96a ja 96b:






  „96a. | „Kaasaskantav elektrooniline lennudokumentatsioon“ – kaasaskantav elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvorm, mida kasutatakse piloodikabiinis ja mis ei kuulu õhusõiduki sertifitseeritud konfiguratsiooni hulka. |
| --- | --- | --- |

i)

lisatakse punktid 96a ja 96b:

„96a.

„Kaasaskantav elektrooniline lennudokumentatsioon“ – kaasaskantav elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvorm, mida kasutatakse piloodikabiinis ja mis ei kuulu õhusõiduki sertifitseeritud konfiguratsiooni hulka.

| 96b. | „Kaasaskantav elektroonikaseade“ – igasugune elektroonikaseade, tavaliselt (kuid mitte ainult) tarbeelektroonika, mis tuuakse õhusõiduki pardale meeskonnaliikmete või reisijate poolt või lasti hulgas ning mis ei kuulu õhusõiduki sertifitseeritud konfiguratsiooni hulka. See hõlmab kõiki seadmeid, mis tarbivad elektrienergiat. Elektrienergiat võib saada seadme sees asuvatest vooluallikatest nagu akud (laetavad või mittelaetavad), kuid seadmed võib ühendada ka õhusõidukisse sel otstarbel paigaldatud vooluallikatega.“; |
| --- | --- |

96b.

„Kaasaskantav elektroonikaseade“ – igasugune elektroonikaseade, tavaliselt (kuid mitte ainult) tarbeelektroonika, mis tuuakse õhusõiduki pardale meeskonnaliikmete või reisijate poolt või lasti hulgas ning mis ei kuulu õhusõiduki sertifitseeritud konfiguratsiooni hulka. See hõlmab kõiki seadmeid, mis tarbivad elektrienergiat. Elektrienergiat võib saada seadme sees asuvatest vooluallikatest nagu akud (laetavad või mittelaetavad), kuid seadmed võib ühendada ka õhusõidukisse sel otstarbel paigaldatud vooluallikatega.“;

| j) | lisatakse punktid 120a ja 120b:






  „120a. | „A-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus“ – elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus, mille rike või väärkasutamine ei mõjuta ohutust. |
| --- | --- | --- |

j)

lisatakse punktid 120a ja 120b:

„120a.

„A-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus“ – elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus, mille rike või väärkasutamine ei mõjuta ohutust.

| 120b. | „B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus“ – elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus,






  a) | mille rike või väärkasutamine klassifitseeritakse vähetähtsaks või alla selle ning |
| --- | --- | --- |

120b.

„B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus“ – elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendus,

a)

mille rike või väärkasutamine klassifitseeritakse vähetähtsaks või alla selle ning

| b) | mis ei asenda ega dubleeri ühtki süsteemi ega funktsiooni, mida nõutakse lennukõlblikkuseeskirjade, õhuruuminõuete või käitamiseeskirjadega.“; |
| --- | --- |

b)

mis ei asenda ega dubleeri ühtki süsteemi ega funktsiooni, mida nõutakse lennukõlblikkuseeskirjade, õhuruuminõuete või käitamiseeskirjadega.“;

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti ARO.GEN.120 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Pädev asutus hindab kõiki organisatsiooni välja pakutud nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid kooskõlas järgmisega:






  1) | käesoleva määruse III lisa (ORO-osa) punkti ORO.GEN.120 alapunkt b; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti ARO.GEN.120 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Pädev asutus hindab kõiki organisatsiooni välja pakutud nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid kooskõlas järgmisega:

1)

käesoleva määruse III lisa (ORO-osa) punkti ORO.GEN.120 alapunkt b;

| 2) | õhupallide puhul komisjoni määruse (EL) 2018/395 (*1) II lisa (BOP-osa) punkt BOP.ADD.010 või |
| --- | --- |

2)

õhupallide puhul komisjoni määruse (EL) 2018/395 (*1) II lisa (BOP-osa) punkt BOP.ADD.010 või

| 3) | purilennukite puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 (*2) II lisa (SAO-osa) punkti SAO.DEC.100 alapunkt c; |
| --- | --- |

3)

purilennukite puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 (*2) II lisa (SAO-osa) punkti SAO.DEC.100 alapunkt c;

analüüsides esitatud dokumente ning viies vajaduse korral läbi organisatsiooni kontrollimise.

Kui pädev asutus leiab, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid vastavad rakenduseeskirjadele, teatab ta viivitamata:

| 1) | taotlejale, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid on lubatud rakendada, ning vajaduse korral muudab vastavalt taotleja sertifikaati või erilendude luba ning |
| --- | --- |

1)

taotlejale, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid on lubatud rakendada, ning vajaduse korral muudab vastavalt taotleja sertifikaati või erilendude luba ning

| 2) | ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite sisust, lisades kõigi asjaomaste dokumentide koopiad; |
| --- | --- |

2)

ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite sisust, lisades kõigi asjaomaste dokumentide koopiad;

| 3) | teistele liikmesriikidele nendest nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest, mis vastu võeti. |
| --- | --- |

3)

teistele liikmesriikidele nendest nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest, mis vastu võeti.

(*1)  Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10)."

(*2)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).“;"

| b) | punkti ARO.GEN.345 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui deklareerimisele kuuluva tegevusega tegelev või seda kavatsev organisatsioon esitab pädevale asutusele deklaratsiooni, kontrollib pädev asutus. kas deklaratsioon sisaldab kogu teavet, mida nõutakse:






  1) | käesoleva määruse III lisa (ORO-osa) punkti ORO.DEC.100 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti ARO.GEN.345 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Kui deklareerimisele kuuluva tegevusega tegelev või seda kavatsev organisatsioon esitab pädevale asutusele deklaratsiooni, kontrollib pädev asutus. kas deklaratsioon sisaldab kogu teavet, mida nõutakse:

1)

käesoleva määruse III lisa (ORO-osa) punkti ORO.DEC.100 kohaselt;

| 2) | õhupallide käitajate puhul määruse (EL) 2018/395 II lisa (BOP-osa) punkti BOP.ADD.100 kohaselt või |
| --- | --- |

2)

õhupallide käitajate puhul määruse (EL) 2018/395 II lisa (BOP-osa) punkti BOP.ADD.100 kohaselt või

| 3) | purilennukite käitajate puhul rakendusmääruse (EL) 2018/1976 II lisa (SAO-osa) punkti SAO.DEC.100 kohaselt. |
| --- | --- |

3)

purilennukite käitajate puhul rakendusmääruse (EL) 2018/1976 II lisa (SAO-osa) punkti SAO.DEC.100 kohaselt.

Pärast nõutava teabe kontrollimist saadab pädev asutus organisatsioonile kinnituse deklaratsiooni kättesaamise kohta.“;

| c) | II liite tabel (EASA VORM 139) asendatakse järgmisega:
  „



  Tekst pildi

  KÄITAMISTINGIMUSED
  (vastavalt tegevuskäsiraamatus kinnitatud tingimustele)
  Käitamistingimused välja andnud asutuse kontaktandmed
  Telefon (1): ; faks: ;
  E-post:
  Lennuettevõtja sertifikaadi nr (2): Käitaja nimi (3) Kuupäev (4): Allkiri:
  Kasutatav ärinimi:
  Käitamistingimuste #:
  Õhusõiduki mudel (5):
  Registreerimistunnus (6):
  Käitamisliigid: Äriline lennutransport
  Reisijad Kaup Muu (7):
  Käitamispiirkond (8):
  Eripiirangud (9):
  Eriload:
  Jah
  Ei
  Spetsifikatsioon (10)
  Märkused
  Ohtlikud kaubad
  Lennud halva nähtavusega
  Start
  Lähenemine ja maandumine
  CAT (11) ....
  RVR (12): m
  DA/H: jalga RVR: m
  RVSM (13) Ei kohaldata
  ETOPS (14) Ei kohaldata
  Maksimaalne kõrvalekaldumisaeg (15): min
  Terviklikud navigatsiooninõuded PBN-lendudel (16)
  (17)
  Navigatsiooni miinimumnõuded
  Ühe turbiinmootoriga lennuki käitamine öösel või instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes
  (SET-IMC)
  (18)
  Öönägemissüsteemiga kopterilennud
  Ripplasti vedu kopteril
  Kopterite kiirabilennud
  Kopteri salongipersonali koolitus
  Salongipersonali koolitus (19)
  Salongitöötaja tunnistuste väljaandmine (20)
  B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamine
  (21)
  Jätkuv lennukõlblikkus
  (22)
  Muu (23)




  Tekst pildi

  (1) Pädeva asutuse telefoni- ja faksinumber koos riigikoodiga. E-posti aadress, kui see on olemas.
  (2) Märkida vastava lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number.
  (3) Märkida käitaja registrijärgne nimi ja ärinimi, kui viimane on esimesest erinev. Ärinime ette lisada märge „Dba“ (Doing business as).
  (4) Käitamistingimuste väljaandmise kuupäev (pp-kk-aaaa) ja pädeva asutuse esindaja allkiri.
  (5) Märkida ICAO määratluse kohane õhusõiduki mark, mudel ja seeria või üldseeria, kui see on olemas (nt Boeing-737-3K2 või Boeing-777–232).
  (6) Registreerimistunnused on loetletud käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide lennutegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. Kui konkreetse õhusõidukimudeli suhtes kõiki erilube ei kohaldata, võib õhusõiduki registreerimistunnuse märkida konkreetse eriloa juurde märkuste veergu.
  (7) Muu täpsustatav transpordiliik (nt kiirabilennud).
  (8) Loetleda lennutegevuseks lubatud geograafilised piirkonnad (geokoordinaadid või konkreetsed marsruudid, lennuinfopiirkond või riigi- või piirkonnapiirid).
  (9) Loetleda kohaldatavad eripiirangud (nt üksnes VFR, üksnes päeval jne).
  (10) Selles veerus tuleb loetleda iga eriloa või eriloa liigi kõige leebemad kriteeriumid (koos asjaomaste kriteeriumidega).
  (11) Märkida kohaldatav täppislähenemise kategooria: LTS CAT I, CAT II, OTS CAT II, CAT IIIA, CAT IIIB või CAT IIIC. Märkida minimaalne nähtavus rajal (RVR) meetrites ja otsusekõrgus (DH) jalgades. Iga lähenemisekategooria märkida eraldi reale.
  (12) Märkida kinnitatud minimaalne stardi-RVR meetrites. Kui välja antakse mitu eriluba, võib iga loa märkida eraldi reale.
  (13) Kasti „ei kohaldata“ võib märke teha üksnes juhul, kui õhusõiduki maksimaalne lennukõrgus on alla FL290.
  (14) Suurendatud käitamisulatusega lennud (ETOPS-lennud) on praegu lubatud üksnes kahemootorilistele õhusõidukitele. Seega võib kasti „ei kohaldata“ teha märke juhul, kui õhusõidukimudelil on rohkem või vähem kui kaks mootorit.
  (15) Lisaks võib märkida lubatud vahemaa (NM) ja mootoritüübi.
  (16) Suutlikkusel põhinev navigatsioon (PBN): iga terviklik PBN-eriluba (nt RNP AR APCH jaoks) märkida eraldi reale ning asjaomased piirangud veergu „Tingimused“ ja/või „Märkused“. Protseduuripõhiste RNP AR APCH protseduuride eriload võib loetleda käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele.
  (17) Täpsustada, kas eriluba kehtib üksnes teatavate rajalõpualade ja/või lennuväljade suhtes.
  (18) Lisada konkreetne plaaneri/mootori kombinatsioon.
  (19) Luba selliste koolituskursuste ja eksamite läbiviimiseks, mille peavad sooritama komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohase salongitöötaja tunnistuse taotlejad.
  (20) Luba komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohaste salongitöötaja tunnistuste väljaandmiseks.
  (21) B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste loetelu ja riistvara (kaasaskantava elektroonilise lennudokumentatsiooni puhul) viite lisamine. Loetelu esitatakse kas käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele.
  (22) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutava isiku/organisatsiooni nimi ning viide asjaomaseid nõudeid sisaldavale määrusele, nt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (M-osa) G alajaole.
  (23) Siia võib märkida muud load või andmed, iga luba eraldi real (või mitmerealises lõigus) koos vastava loaga (nt lühimaa maandumised, järsud lähenemised, kopterilennud avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta/avalikes huvides kasutatavast käitamiskohast, kopterilennud väljaspool tihedalt asustatud piirkonda asuva maandumiseks sobimatu ala kohal, kopterilennud tagatud ohutu hädamaandumise võimaluseta, lennud suurendatud kalletega, maksimumkaugus sobivast lennuväljast kahemootorilistel ETOPS-loata lennukitel, mitteäriliseks otstarbeks kasutatavad õhusõidukid).
  EASA VORM 139, versioon 4.

  “; |
| --- | --- |

c)

II liite tabel (EASA VORM 139) asendatakse järgmisega:

KÄITAMISTINGIMUSED

(vastavalt tegevuskäsiraamatus kinnitatud tingimustele)

Käitamistingimused välja andnud asutuse kontaktandmed

Telefon (1): ; faks: ;

E-post:

Lennuettevõtja sertifikaadi nr (2): Käitaja nimi (3) Kuupäev (4): Allkiri:

Kasutatav ärinimi:

Käitamistingimuste #:

Õhusõiduki mudel (5):

Registreerimistunnus (6):

Käitamisliigid: Äriline lennutransport

Reisijad Kaup Muu (7):

Käitamispiirkond (8):

Eripiirangud (9):

Eriload:

Jah

Ei

Spetsifikatsioon (10)

Märkused

Ohtlikud kaubad

Lennud halva nähtavusega

Start

Lähenemine ja maandumine

CAT (11) ....

RVR (12): m

DA/H: jalga RVR: m

RVSM (13) Ei kohaldata

ETOPS (14) Ei kohaldata

Maksimaalne kõrvalekaldumisaeg (15): min

Terviklikud navigatsiooninõuded PBN-lendudel (16)

(17)

Navigatsiooni miinimumnõuded

Ühe turbiinmootoriga lennuki käitamine öösel või instrumentaallennuilma (IMC) tingimustes

(SET-IMC)

(18)

Öönägemissüsteemiga kopterilennud

Ripplasti vedu kopteril

Kopterite kiirabilennud

Kopteri salongipersonali koolitus

Salongipersonali koolitus (19)

Salongitöötaja tunnistuste väljaandmine (20)

B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste kasutamine

(21)

Jätkuv lennukõlblikkus

(22)

Muu (23)

(1) Pädeva asutuse telefoni- ja faksinumber koos riigikoodiga. E-posti aadress, kui see on olemas.

(2) Märkida vastava lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number.

(3) Märkida käitaja registrijärgne nimi ja ärinimi, kui viimane on esimesest erinev. Ärinime ette lisada märge „Dba“ (Doing business as).

(4) Käitamistingimuste väljaandmise kuupäev (pp-kk-aaaa) ja pädeva asutuse esindaja allkiri.

(5) Märkida ICAO määratluse kohane õhusõiduki mark, mudel ja seeria või üldseeria, kui see on olemas (nt Boeing-737-3K2 või Boeing-777–232).

(6) Registreerimistunnused on loetletud käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide lennutegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele. Kui konkreetse õhusõidukimudeli suhtes kõiki erilube ei kohaldata, võib õhusõiduki registreerimistunnuse märkida konkreetse eriloa juurde märkuste veergu.

(7) Muu täpsustatav transpordiliik (nt kiirabilennud).

(8) Loetleda lennutegevuseks lubatud geograafilised piirkonnad (geokoordinaadid või konkreetsed marsruudid, lennuinfopiirkond või riigi- või piirkonnapiirid).

(9) Loetleda kohaldatavad eripiirangud (nt üksnes VFR, üksnes päeval jne).

(10) Selles veerus tuleb loetleda iga eriloa või eriloa liigi kõige leebemad kriteeriumid (koos asjaomaste kriteeriumidega).

(11) Märkida kohaldatav täppislähenemise kategooria: LTS CAT I, CAT II, OTS CAT II, CAT IIIA, CAT IIIB või CAT IIIC. Märkida minimaalne nähtavus rajal (RVR) meetrites ja otsusekõrgus (DH) jalgades. Iga lähenemisekategooria märkida eraldi reale.

(12) Märkida kinnitatud minimaalne stardi-RVR meetrites. Kui välja antakse mitu eriluba, võib iga loa märkida eraldi reale.

(13) Kasti „ei kohaldata“ võib märke teha üksnes juhul, kui õhusõiduki maksimaalne lennukõrgus on alla FL290.

(14) Suurendatud käitamisulatusega lennud (ETOPS-lennud) on praegu lubatud üksnes kahemootorilistele õhusõidukitele. Seega võib kasti „ei kohaldata“ teha märke juhul, kui õhusõidukimudelil on rohkem või vähem kui kaks mootorit.

(15) Lisaks võib märkida lubatud vahemaa (NM) ja mootoritüübi.

(16) Suutlikkusel põhinev navigatsioon (PBN): iga terviklik PBN-eriluba (nt RNP AR APCH jaoks) märkida eraldi reale ning asjaomased piirangud veergu „Tingimused“ ja/või „Märkused“. Protseduuripõhiste RNP AR APCH protseduuride eriload võib loetleda käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele.

(17) Täpsustada, kas eriluba kehtib üksnes teatavate rajalõpualade ja/või lennuväljade suhtes.

(18) Lisada konkreetne plaaneri/mootori kombinatsioon.

(19) Luba selliste koolituskursuste ja eksamite läbiviimiseks, mille peavad sooritama komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohase salongitöötaja tunnistuse taotlejad.

(20) Luba komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 V lisa (CC-osa) kohaste salongitöötaja tunnistuste väljaandmiseks.

(21) B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduste loetelu ja riistvara (kaasaskantava elektroonilise lennudokumentatsiooni puhul) viite lisamine. Loetelu esitatakse kas käitamistingimustes või tegevuskäsiraamatus. Viimasel juhul tuleb asjaomastesse käitamistingimustesse lisada viide tegevuskäsiraamatu vastavale leheküljele.

(22) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutava isiku/organisatsiooni nimi ning viide asjaomaseid nõudeid sisaldavale määrusele, nt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (M-osa) G alajaole.

(23) Siia võib märkida muud load või andmed, iga luba eraldi real (või mitmerealises lõigus) koos vastava loaga (nt lühimaa maandumised, järsud lähenemised, kopterilennud avalikes huvides kasutatavasse käitamiskohta/avalikes huvides kasutatavast käitamiskohast, kopterilennud väljaspool tihedalt asustatud piirkonda asuva maandumiseks sobimatu ala kohal, kopterilennud tagatud ohutu hädamaandumise võimaluseta, lennud suurendatud kalletega, maksimumkaugus sobivast lennuväljast kahemootorilistel ETOPS-loata lennukitel, mitteäriliseks otstarbeks kasutatavad õhusõidukid).

EASA VORM 139, versioon 4.

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti ORO.GEN.110 alapunkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | Olenemata alapunktist j tagab käitaja, kes teostab ärilist lennutegevust allpool esitatud õhusõidukitega, et lennumeeskond on läbinud ohtlikke kaupu käsitleva asjakohase koolituse või saanud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ära tunda reisijate poolt õhusõiduki pardale toodud või kaubana veetavaid deklareerimata ohtlikke kaupu:






  1) | ühemootorilised propellerlennukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni viis ning mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti ORO.GEN.110 alapunkt k asendatakse järgmisega:

„k)

Olenemata alapunktist j tagab käitaja, kes teostab ärilist lennutegevust allpool esitatud õhusõidukitega, et lennumeeskond on läbinud ohtlikke kaupu käsitleva asjakohase koolituse või saanud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ära tunda reisijate poolt õhusõiduki pardale toodud või kaubana veetavaid deklareerimata ohtlikke kaupu:

1)

ühemootorilised propellerlennukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni viis ning mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR);

| 2) | muud kui keerukad ühemootorilised kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni viis ning mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR).“; |
| --- | --- |

2)

muud kui keerukad ühemootorilised kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni viis ning mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR).“;

| b) | punktis ORO.MLR.101 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „Tegevuskäsiraamatu (OM) põhistruktuur on järgmine, välja arvatud juhul, kui tegemist on päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt käitatavate lendudega, mis toimuvad ühemootorilise propellerlennukitega, mille suurim lubatud reisijate arv (MOPSC) on kuni viis, või ühemootoriliste mittekeerukate kopteritega, mille suurim lubatud reisijate arv on kuni viis, ning mis stardivad ja maanduvad ühel ja samal lennuväljal või samas käitamiskohas:“; |
| --- | --- |

b)

punktis ORO.MLR.101 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Tegevuskäsiraamatu (OM) põhistruktuur on järgmine, välja arvatud juhul, kui tegemist on päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt käitatavate lendudega, mis toimuvad ühemootorilise propellerlennukitega, mille suurim lubatud reisijate arv (MOPSC) on kuni viis, või ühemootoriliste mittekeerukate kopteritega, mille suurim lubatud reisijate arv on kuni viis, ning mis stardivad ja maanduvad ühel ja samal lennuväljal või samas käitamiskohas:“;

| c) | punkti ORO.FC.005 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | 2. JAOTIS, milles sätestatakse täiendavad nõuded, mida kohaldatakse ärilise lennutranspordi lendude, välja arvatud ärilise lennutranspordi alla kuuluva sellise reisijateveo suhtes, mis toimub päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt, kui lend algab ja lõpeb ühel ja samal lennuväljal või samas käitamiskohas või toimub pädeva asutuse määratud kohalikus piirkonnas:






  1) | ühemootoriliste propellerlennukitega, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) kuni viis, või |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti ORO.FC.005 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

2. JAOTIS, milles sätestatakse täiendavad nõuded, mida kohaldatakse ärilise lennutranspordi lendude, välja arvatud ärilise lennutranspordi alla kuuluva sellise reisijateveo suhtes, mis toimub päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt, kui lend algab ja lõpeb ühel ja samal lennuväljal või samas käitamiskohas või toimub pädeva asutuse määratud kohalikus piirkonnas:

1)

ühemootoriliste propellerlennukitega, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) kuni viis, või

| 2) | ühemootoriliste kopteritega, mis ei ole keerukad kopterid ja mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni viis.“; |
| --- | --- |

2)

ühemootoriliste kopteritega, mis ei ole keerukad kopterid ja mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni viis.“;

| d) | jaotise ORO.FTL.105 punkt 13 asendatakse järgmisega:






  „13) | „lennuaeg“ – lennukite korral ajavahemik õhusõiduki liikumahakkamisest parkimiskohalt stardi eesmärgil kuni ajani, kui õhusõiduk peatub selleks ette nähtud parkimiskohal ning kõik mootorid või propellerid lülitatakse välja;“; |
| --- | --- | --- |

d)

jaotise ORO.FTL.105 punkt 13 asendatakse järgmisega:

„13)

„lennuaeg“ – lennukite korral ajavahemik õhusõiduki liikumahakkamisest parkimiskohalt stardi eesmärgil kuni ajani, kui õhusõiduk peatub selleks ette nähtud parkimiskohal ning kõik mootorid või propellerid lülitatakse välja;“;

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt CAT.GEN.105 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt CAT.GEN.105 jäetakse välja;

| b) | lisatakse punkt CAT.GEN.MPA.141:

  „
  CAT.GEN.MPA.141. Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine







  a) | Kui õhusõiduki pardal kasutatakse elektroonilist lennudokumentatsiooni, tagab käitaja, et see ei mõjuta ebasoodsalt õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd ega lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt CAT.GEN.MPA.141:

„
  CAT.GEN.MPA.141. Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine

CAT.GEN.MPA.141. Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine

a)

Kui õhusõiduki pardal kasutatakse elektroonilist lennudokumentatsiooni, tagab käitaja, et see ei mõjuta ebasoodsalt õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd ega lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada.

| b) | Käitaja ei kasuta B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendust, mis ei ole heaks kiidetud vastavalt V lisa M-alajaole (SPA-osa).“; |
| --- | --- |

b)

Käitaja ei kasuta B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendust, mis ei ole heaks kiidetud vastavalt V lisa M-alajaole (SPA-osa).“;

| c) | A-alajao 2. jaotis jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

A-alajao 2. jaotis jäetakse välja;

| d) | B-alajao 2. jaotis jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

B-alajao 2. jaotis jäetakse välja;

| e) | punkti CAT.POL.MAB.105 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kui massi ja balansseeringu andmed ja dokumendid koostatakse arvuti abil, peab käitaja:






  1) | kontrollima väljastatavate andmete õigsust tagamaks, et need on lennukäsiraamatus ette nähtud piirangute raames ning |
| --- | --- | --- | --- |

e)

punkti CAT.POL.MAB.105 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kui massi ja balansseeringu andmed ja dokumendid koostatakse arvuti abil, peab käitaja:

1)

kontrollima väljastatavate andmete õigsust tagamaks, et need on lennukäsiraamatus ette nähtud piirangute raames ning

| 2) | nägema oma tegevuskäsiraamatus ette andmete kasutamise juhendid ja protseduurid.“; |
| --- | --- |

2)

nägema oma tegevuskäsiraamatus ette andmete kasutamise juhendid ja protseduurid.“;

| f) | punkti CAT.POL.MAB.105 alapunkt e jäetakse välja; |
| --- | --- |

f)

punkti CAT.POL.MAB.105 alapunkt e jäetakse välja;

| g) | C-alajao 4. jaotis jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

C-alajao 4. jaotis jäetakse välja;

| h) | D-alajao 3. jaotis jäetakse välja; |
| --- | --- |

h)

D-alajao 3. jaotis jäetakse välja;

| 5) | V lisale lisatakse M-alajagu:

  „M-ALAJAGU


  ELEKTROONILINE LENNUDOKUMENTATSIOON (EFB)



  SPA.EFB.100. Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine – loa taotlemine







  a) | Ärilise lennutranspordi ettevõtja kasutab B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendust vaid juhul, kui ta on selleks saanud pädeva asutuse loa. |
| --- | --- | --- |

5)

V lisale lisatakse M-alajagu:

„M-ALAJAGU

ELEKTROONILINE LENNUDOKUMENTATSIOON (EFB)

ELEKTROONILINE LENNUDOKUMENTATSIOON (EFB)

SPA.EFB.100. Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine – loa taotlemine

SPA.EFB.100. Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine – loa taotlemine

a)

Ärilise lennutranspordi ettevõtja kasutab B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendust vaid juhul, kui ta on selleks saanud pädeva asutuse loa.

| b) | Pädevalt asutuselt B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kasutamise loa taotlemiseks peab ettevõtja tõendama, et:






  1) | on teostatud rakendust hostiva elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme kasutamise ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse ja sellega seotud funktsioonide riskihindamine, mille raames selgitati välja seonduvad riskid ning tagati nende nõuetekohane juhtimine ja maandamine; |
| --- | --- | --- |

b)

Pädevalt asutuselt B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kasutamise loa taotlemiseks peab ettevõtja tõendama, et:

1)

on teostatud rakendust hostiva elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme kasutamise ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse ja sellega seotud funktsioonide riskihindamine, mille raames selgitati välja seonduvad riskid ning tagati nende nõuetekohane juhtimine ja maandamine;

| 2) | elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse inimese ja masina vahelisi kasutajaliideseid on hinnatud inimteguri põhimõtete alusel; |
| --- | --- |

2)

elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse inimese ja masina vahelisi kasutajaliideseid on hinnatud inimteguri põhimõtete alusel;

| 3) | ta on kehtestanud elektroonilise lennudokumentatsiooni haldamise süsteemi ning elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ja elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse haldamise ning kasutamise menetlused ja koolitusnõuded ning need rakendanud; need menetlused hõlmavad järgmist:






  i) | elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine; |
| --- | --- | --- |

3)

ta on kehtestanud elektroonilise lennudokumentatsiooni haldamise süsteemi ning elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ja elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse haldamise ning kasutamise menetlused ja koolitusnõuded ning need rakendanud; need menetlused hõlmavad järgmist:

i)

elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine;

| ii) | elektroonilise lennudokumentatsiooni muudatuste haldamine; |
| --- | --- |

ii)

elektroonilise lennudokumentatsiooni muudatuste haldamine;

| iii) | elektroonilise lennudokumentatsiooni andmete haldamine; |
| --- | --- |

iii)

elektroonilise lennudokumentatsiooni andmete haldamine;

| iv) | elektroonilise lennudokumentatsiooni hooldamine ning |
| --- | --- |

iv)

elektroonilise lennudokumentatsiooni hooldamine ning

| v) | elektroonilise lennudokumentatsiooni turvalisus; |
| --- | --- |

v)

elektroonilise lennudokumentatsiooni turvalisus;

| 4) | elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvorm sobib elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kavandatud kasutusalaks. |
| --- | --- |

4)

elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvorm sobib elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kavandatud kasutusalaks.

Tõendamine põhineb elektroonilise lennudokumentatsiooni rakendusel ja elektroonilise lennudokumentatsiooni hostimisplatvormil, millele rakendus on installeeritud.“;

| 6) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt NCC.GEN.131:

  „
  NCC.GEN.131 Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine







  a) | Kui õhusõiduki pardal kasutatakse elektroonilist lennudokumentatsiooni, tagab käitaja, et see ei mõjuta ebasoodsalt õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd ega lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt NCC.GEN.131:

„
  NCC.GEN.131 Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine

NCC.GEN.131 Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine

a)

Kui õhusõiduki pardal kasutatakse elektroonilist lennudokumentatsiooni, tagab käitaja, et see ei mõjuta ebasoodsalt õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd ega lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada.

| b) | Enne B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kasutamist teeb ettevõtja järgmist:






  1) | teostab asjaomase rakendust hostiva elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme kasutamise ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse ja sellega seotud funktsioonide riskihindamise, mille raames selgitatakse välja seonduvad riskid ning tagatakse nende nõuetekohane juhtimine ja maandamine; riskihindamisel hinnatakse asjaomase elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse inimese ja masina vahelise kasutajaliidesega seotud riske; ning |
| --- | --- | --- |

b)

Enne B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kasutamist teeb ettevõtja järgmist:

1)

teostab asjaomase rakendust hostiva elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme kasutamise ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse ja sellega seotud funktsioonide riskihindamise, mille raames selgitatakse välja seonduvad riskid ning tagatakse nende nõuetekohane juhtimine ja maandamine; riskihindamisel hinnatakse asjaomase elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse inimese ja masina vahelise kasutajaliidesega seotud riske; ning

| 2) | kehtestab elektroonilise lennudokumentatsiooni haldamise süsteemi, sh elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ja elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse haldamise ning kasutamise menetlused ja koolitusnõuded.“; |
| --- | --- |

2)

kehtestab elektroonilise lennudokumentatsiooni haldamise süsteemi, sh elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ja elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse haldamise ning kasutamise menetlused ja koolitusnõuded.“;

| b) | punkti NCC.OP.200 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Olenemata alapunktist a võib neid olukordi jäljendada komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel õppelendudel, kui pardal viibivad piloodiõpilased.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti NCC.OP.200 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Olenemata alapunktist a võib neid olukordi jäljendada komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel õppelendudel, kui pardal viibivad piloodiõpilased.“;

| 7) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt NCO.GEN.102 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

7)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt NCO.GEN.102 jäetakse välja;

| b) | punkti NCO.GEN.103 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | need algavad ja lõpevad samal lennuväljal või samas käitamiskohas;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti NCO.GEN.103 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

need algavad ja lõpevad samal lennuväljal või samas käitamiskohas;“;

| c) | punkti NCO.GEN.105 alapunkti a alapunkti 4 alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | õhusõidukisse on paigaldatud kõnealuse lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras, välja arvatud juhul, kui punktide NCO.IDE.A.105 või NCO.IDE.H.105 kohase miinimumvarustuse loetelu (MEL) või samaväärse dokumendi järgi on lubatud käitamine mittetöötavate seadmetega;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti NCO.GEN.105 alapunkti a alapunkti 4 alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

õhusõidukisse on paigaldatud kõnealuse lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras, välja arvatud juhul, kui punktide NCO.IDE.A.105 või NCO.IDE.H.105 kohase miinimumvarustuse loetelu (MEL) või samaväärse dokumendi järgi on lubatud käitamine mittetöötavate seadmetega;“;

| d) | punkt NCO.GEN.125 asendatakse järgmisega:

  „
  NCO.GEN.125 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed

  Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi õhusõiduki pardal viibival isikul kasutada kaasaskantavaid elektroonikaseadmeid (PED), sh elektroonilist lennudokumentatsiooni, mis võivad ebasoodsalt mõjutada õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd või lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada.“; |
| --- | --- |

d)

punkt NCO.GEN.125 asendatakse järgmisega:

„
  NCO.GEN.125 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed

NCO.GEN.125 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed

Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi õhusõiduki pardal viibival isikul kasutada kaasaskantavaid elektroonikaseadmeid (PED), sh elektroonilist lennudokumentatsiooni, mis võivad ebasoodsalt mõjutada õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd või lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada.“;

| e) | punkti NCO.GEN.135 alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

punkti NCO.GEN.135 alapunkt c jäetakse välja;

| f) | punkti NCO.OP.120 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  NCO.OP.120 Müravähendusprotseduurid – lennukid ja kopterid
  “; |
| --- | --- |

f)

punkti NCO.OP.120 pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  NCO.OP.120 Müravähendusprotseduurid – lennukid ja kopterid
  “;

NCO.OP.120 Müravähendusprotseduurid – lennukid ja kopterid

| g) | punkt NCO.OP.156 jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

punkt NCO.OP.156 jäetakse välja;

| h) | punkti NCO.OP.180 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Olenemata alapunktist a võib neid olukordi jäljendada komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel õppelendudel, kui pardal viibivad piloodiõpilased.“; |
| --- | --- | --- |

h)

punkti NCO.OP.180 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Olenemata alapunktist a võib neid olukordi jäljendada komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsiooni korraldatavatel õppelendudel, kui pardal viibivad piloodiõpilased.“;

| i) | punkti NCO.POL.105 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kaalumise peab korraldama õhusõiduki tootja või sertifitseeritud hooldusorganisatsioon.“; |
| --- | --- | --- |

i)

punkti NCO.POL.105 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kaalumise peab korraldama õhusõiduki tootja või sertifitseeritud hooldusorganisatsioon.“;

| j) | punkti NCO.IDE.A.160 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Lennukites, välja arvatud ELA1 õhusõidukid, peab olema vähemalt üks käsitulekustuti:






  1) | kabiinis ning |
| --- | --- | --- | --- |

j)

punkti NCO.IDE.A.160 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Lennukites, välja arvatud ELA1 õhusõidukid, peab olema vähemalt üks käsitulekustuti:

1)

kabiinis ning

| 2) | igas kabiinist eraldatud reisijatesalongis, välja arvatud juhul, kui meeskonnaliikmetel on pääs kabiinist otse salongi.“; |
| --- | --- |

2)

igas kabiinist eraldatud reisijatesalongis, välja arvatud juhul, kui meeskonnaliikmetel on pääs kabiinist otse salongi.“;

| k) | D-alajao 3. jaotis jäetakse välja; |
| --- | --- |

k)

D-alajao 3. jaotis jäetakse välja;

| 8) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti SPO.GEN.005 alapunkti c alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | langevarjuhüpped, purilennuki pukseerimine lennukiga või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab õhusõidukit omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et juhul, kui lennust võtab osa organisatsiooni mitte kuuluv liige, moodustab selliste lendude käitamine ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest.“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti SPO.GEN.005 alapunkti c alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

langevarjuhüpped, purilennuki pukseerimine lennukiga või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab õhusõidukit omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et juhul, kui lennust võtab osa organisatsiooni mitte kuuluv liige, moodustab selliste lendude käitamine ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest.“;

| b) | punkt SPO.GEN.102 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt SPO.GEN.102 jäetakse välja;

| c) | punkti SPO.GEN.107 alapunkti a alapunkti 4 alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | õhusõidukisse on paigaldatud kõnealuse lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras, välja arvatud juhul, kui punktides SPO.IDE.A.105 või SPO.IDE.H.105 nõutud miinimumvarustuse loetelu (MEL) või samaväärse dokumendi järgi on lubatud käitamine mittetöötavate seadmetega;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti SPO.GEN.107 alapunkti a alapunkti 4 alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

õhusõidukisse on paigaldatud kõnealuse lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras, välja arvatud juhul, kui punktides SPO.IDE.A.105 või SPO.IDE.H.105 nõutud miinimumvarustuse loetelu (MEL) või samaväärse dokumendi järgi on lubatud käitamine mittetöötavate seadmetega;“;

| d) | lisatakse punkt SPO.GEN.131:

  „
  SPO.GEN.131 Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine







  a) | Kui õhusõiduki pardal kasutatakse elektroonilist lennudokumentatsiooni, tagab käitaja, et see ei mõjuta ebasoodsalt õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd ega lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada. |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt SPO.GEN.131:

„
  SPO.GEN.131 Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine

SPO.GEN.131 Elektroonilise lennudokumentatsiooni kasutamine

a)

Kui õhusõiduki pardal kasutatakse elektroonilist lennudokumentatsiooni, tagab käitaja, et see ei mõjuta ebasoodsalt õhusõiduki süsteemide ja seadmete tööd ega lennumeeskonna liikme suutlikkust õhusõidukit käitada.

| b) | Enne B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kasutamist teeb ettevõtja järgmist:






  1) | teostab rakendust hostiva elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme kasutamise ning asjaomase elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse ja sellega seotud funktsioonide riskihindamise, mille raames selgitatakse välja seonduvad riskid ning tagatakse nende nõuetekohane maandamine; riskihindamisel hinnatakse asjaomase elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse inimese ja masina vahelise kasutajaliidesega seotud riske ning |
| --- | --- | --- |

b)

Enne B-tüüpi elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse kasutamist teeb ettevõtja järgmist:

1)

teostab rakendust hostiva elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme kasutamise ning asjaomase elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse ja sellega seotud funktsioonide riskihindamise, mille raames selgitatakse välja seonduvad riskid ning tagatakse nende nõuetekohane maandamine; riskihindamisel hinnatakse asjaomase elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ning elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse inimese ja masina vahelise kasutajaliidesega seotud riske ning

| 2) | kehtestab elektroonilise lennudokumentatsiooni haldamise süsteemi, sh elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ja elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse haldamise ning kasutamise menetlused ja koolitusnõuded.“; |
| --- | --- |

2)

kehtestab elektroonilise lennudokumentatsiooni haldamise süsteemi, sh elektroonilise lennudokumentatsiooni seadme ja elektroonilise lennudokumentatsiooni rakenduse haldamise ning kasutamise menetlused ja koolitusnõuded.“;

| e) | punkti SPO.GEN.140 alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

punkti SPO.GEN.140 alapunkt c jäetakse välja;

| f) | punkti SPO.POL.105 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kaalumise peab korraldama õhusõiduki tootja või sertifitseeritud hooldusorganisatsioon.“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkti SPO.POL.105 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kaalumise peab korraldama õhusõiduki tootja või sertifitseeritud hooldusorganisatsioon.“;

| g) | punkti SPO.IDE.A.180 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Lennukites, välja arvatud ELA1 õhusõidukid, peab olema vähemalt üks käsitulekustuti:






  1) | kabiinis ning |
| --- | --- | --- | --- |

g)

punkti SPO.IDE.A.180 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Lennukites, välja arvatud ELA1 õhusõidukid, peab olema vähemalt üks käsitulekustuti:

1)

kabiinis ning

| 2) | igas kabiinist eraldatud salongis, välja arvatud juhul, kui lennumeeskonna liikmetel on pääs kabiinist otse salongi.“; |
| --- | --- |

2)

igas kabiinist eraldatud salongis, välja arvatud juhul, kui lennumeeskonna liikmetel on pääs kabiinist otse salongi.“;

| h) | D-alajao 3. jaotis jäetakse välja. |
| --- | --- |

h)

D-alajao 3. jaotis jäetakse välja.

---

(*1)  Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10).

*1

(*2)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).“;“

*2

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/64

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1976,

14. detsember 2018,

milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse purilennukite ohutu käitamise tingimused vastavalt määrusele (EL) 2018/1139, tingimusel et need õhusõidukid vastavad kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse purilennukite ohutu käitamise tingimused vastavalt määrusele (EL) 2018/1139, tingimusel et need õhusõidukid vastavad kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele.

| (2) | Purilennukilendude eripära silmas pidades tuleb nende jaoks välja töötada konkreetsed käitamiseeskirjad ja sätestada need eraldi määruses. Need eeskirjad peaksid põhinema komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (2) kohastel lennundusvaldkonna ühiseeskirjadel ning neid tuleks ümber struktureerida ja lihtsustada selle tagamiseks, et kõnealused eeskirjad oleksid proportsionaalsed, rajaneksid riskipõhisel lähenemisviisil ja tagaksid ohutud purilennukilennud. |
| --- | --- |

(2)

Purilennukilendude eripära silmas pidades tuleb nende jaoks välja töötada konkreetsed käitamiseeskirjad ja sätestada need eraldi määruses. Need eeskirjad peaksid põhinema komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (2) kohastel lennundusvaldkonna ühiseeskirjadel ning neid tuleks ümber struktureerida ja lihtsustada selle tagamiseks, et kõnealused eeskirjad oleksid proportsionaalsed, rajaneksid riskipõhisel lähenemisviisil ja tagaksid ohutud purilennukilennud.

| (3) | Purilennukilendudega seotud isikute ja organisatsioonide üle teostatava järelevalve suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada määruse (EL) nr 965/2012 artiklis 3 ja kõnealuse määruse II lisas sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Purilennukilendudega seotud isikute ja organisatsioonide üle teostatava järelevalve suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada määruse (EL) nr 965/2012 artiklis 3 ja kõnealuse määruse II lisas sätestatud nõudeid.

| (4) | Ohutuse ning määruse (EL) 2018/1139 V lisas esitatud oluliste nõuete täitmise huvides peaksid kõik kõnealuse määrusega hõlmatud purilennukikäitajad, välja arvatud konkreetseid toiminguid teostavad projekteerimis- või tootjaorganisatsioonid, järgima teatavaid põhinõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Ohutuse ning määruse (EL) 2018/1139 V lisas esitatud oluliste nõuete täitmise huvides peaksid kõik kõnealuse määrusega hõlmatud purilennukikäitajad, välja arvatud konkreetseid toiminguid teostavad projekteerimis- või tootjaorganisatsioonid, järgima teatavaid põhinõudeid.

| (5) | Võttes arvesse, et purilennukiga teostatav äriline lennutegevus on muude ärilise lennutranspordi liikidega võrreldes vähem keerukas ja piiratum ning järgides riskipõhist lähenemisviisi, on asjakohane, et purilennukiga teostatava ärilise lennutegevuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2018/1139 artikli 30 lõike 1 punktis a sätestatud nõuet, mille kohaselt pädevale asutusele tuleb esitada üksnes eeldeklaratsioon. Käesolevas määruses kehtestatakse selliste deklaratsioonide esitamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et purilennukiga teostatav äriline lennutegevus on muude ärilise lennutranspordi liikidega võrreldes vähem keerukas ja piiratum ning järgides riskipõhist lähenemisviisi, on asjakohane, et purilennukiga teostatava ärilise lennutegevuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2018/1139 artikli 30 lõike 1 punktis a sätestatud nõuet, mille kohaselt pädevale asutusele tuleb esitada üksnes eeldeklaratsioon. Käesolevas määruses kehtestatakse selliste deklaratsioonide esitamise üksikasjalikud eeskirjad.

| (6) | Võttes arvesse teatavate toimingute eripära ja järgides riskipõhist lähenemisviisi, on asjakohane vabastada teatavad purilennukitega tehtavad toimingud eeldeklaratsiooni esitamise nõudest. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse teatavate toimingute eripära ja järgides riskipõhist lähenemisviisi, on asjakohane vabastada teatavad purilennukitega tehtavad toimingud eeldeklaratsiooni esitamise nõudest.

| (7) | Selleks et tagada sujuv üleminek ja anda kõikidele asjaosalistele piisavalt aega, et teha ettevalmistusi uue korra kohaldamiseks, tuleks käesolevat määrust kohaldada alles alates kuuest kuust pärast jõustumist. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada sujuv üleminek ja anda kõikidele asjaosalistele piisavalt aega, et teha ettevalmistusi uue korra kohaldamiseks, tuleks käesolevat määrust kohaldada alles alates kuuest kuust pärast jõustumist.

| (8) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena (3) komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena (3) komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lendude tegemiseks purilennukitega, mis vastavad määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks I lisas sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| 1) | „purilennuk“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle püsilennupindadele ning mis ei vaja vabalennuks mootorit; |
| --- | --- |

1)

„purilennuk“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle püsilennupindadele ning mis ei vaja vabalennuks mootorit;

| 2) | „mootor“ – seade, mida kasutatakse või mis on mõeldud kasutamiseks mootorpurilennuki jõuallikana; |
| --- | --- |

2)

„mootor“ – seade, mida kasutatakse või mis on mõeldud kasutamiseks mootorpurilennuki jõuallikana;

| 3) | „mootorpurilennuk“ – ühe või mitme mootoriga purilennuk, millel seisatud mootori(te)ga olekus on purilennuki omadused; |
| --- | --- |

3)

„mootorpurilennuk“ – ühe või mitme mootoriga purilennuk, millel seisatud mootori(te)ga olekus on purilennuki omadused;

| 4) | „äriline lennutegevus“ – purilennukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle; |
| --- | --- |

4)

„äriline lennutegevus“ – purilennukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle;

| 5) | „võistluslend“ – mis tahes lend, kus purilennukit kasutatakse lennuralliks või -võistlusteks, sh lennuralliks või -võistlusteks harjutamiseks ning asjaomase lennuralli või võistluse toimumise kohta või sealt tagasi lendamiseks; |
| --- | --- |

5)

„võistluslend“ – mis tahes lend, kus purilennukit kasutatakse lennuralliks või -võistlusteks, sh lennuralliks või -võistlusteks harjutamiseks ning asjaomase lennuralli või võistluse toimumise kohta või sealt tagasi lendamiseks;

| 6) | „demonstratsioonlend“ – purilennukilend, mida tehakse avalikkuse jaoks korraldatud reklaamitud üritusel näitamiseks või meelelahutuse pakkumiseks, sh demonstratsioonlennuks harjutamiseks ning reklaamitud ürituse toimumise kohta või sealt tagasi lendamiseks; |
| --- | --- |

6)

„demonstratsioonlend“ – purilennukilend, mida tehakse avalikkuse jaoks korraldatud reklaamitud üritusel näitamiseks või meelelahutuse pakkumiseks, sh demonstratsioonlennuks harjutamiseks ning reklaamitud ürituse toimumise kohta või sealt tagasi lendamiseks;

| 7) | „tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend purilennukiga, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (4) artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks; |
| --- | --- |

7)

„tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend purilennukiga, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (4) artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks;

4

| 8) | „vigurlend“ – ettekavatsetud manööver, millega kaasneb purilennuki lennuasendi äkkmuutus, lendamine ebatavalises asendis või kiiruse ebatavaline muutus, mida ei ole vaja tavalennuks ega muuks kui vigurlennuloa, vigurlennutunnistuse või vigurlennupädevusmärke saamiseks ette nähtud lennuõppeks; |
| --- | --- |

8)

„vigurlend“ – ettekavatsetud manööver, millega kaasneb purilennuki lennuasendi äkkmuutus, lendamine ebatavalises asendis või kiiruse ebatavaline muutus, mida ei ole vaja tavalennuks ega muuks kui vigurlennuloa, vigurlennutunnistuse või vigurlennupädevusmärke saamiseks ette nähtud lennuõppeks;

| 9) | „peamine tegevuskoht“ – purilennukikäitaja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub põhiline finantstegevus ja käesolevas määruses osutatud tegevuse kontrollimine; |
| --- | --- |

9)

„peamine tegevuskoht“ – purilennukikäitaja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub põhiline finantstegevus ja käesolevas määruses osutatud tegevuse kontrollimine;

| 10) | „kuivrendi leping“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt purilennukit käitatakse rendilevõtja vastutusel. |
| --- | --- |

10)

„kuivrendi leping“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt purilennukit käitatakse rendilevõtja vastutusel.

Artikkel 3

Lennutegevus

1.   Purilennukite käitajad käitavad purilennukeid kooskõlas II lisas sätestatud nõuetega.

Esimest lõiku ei kohaldata komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (5) artiklite 8 ja 9 kohaste projekteerimisorganisatsioonide ja artikli 9 kohaste tootjaorganisatsioonide suhtes, kes käitavad purilennukitüübi kasutuselevõtu või ümberehitamisega seotud lende oma õiguste piires.

2.   Määruse (EL) 2018/1139 artikli 30 lõike 1 punkti a kohaselt alustavad purilennukite käitajad ärilist lennutegevust alles pärast seda, kui nad on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, et nad suudavad täita purilennukite käitamisega seotud kohustusi ja neil on selleks vastavad vahendid.

Esimest lõiku ei kohaldata järgmiste purilennukilendude suhtes:

| a) | lennud, mille kulud jagatakse, tingimusel et purilennukilennuga seotud otseseid kulusid ning purilennuki ladustamise, kindlustamise ja hooldamisega seotud iga-aastaseid kulusid kannavad proportsionaalselt pardalviibijad; |
| --- | --- |

a)

lennud, mille kulud jagatakse, tingimusel et purilennukilennuga seotud otseseid kulusid ning purilennuki ladustamise, kindlustamise ja hooldamisega seotud iga-aastaseid kulusid kannavad proportsionaalselt pardalviibijad;

| b) | võistluslennud või demonstratsioonlennud, tingimusel et kõnealuste lendude eest makstav rahaline või muu tasu ei hõlma enamat kui purilennukilennuga seotud otseste kulude katmist ja proportsionaalset panust purilennuki ladustamise, kindlustamise ja hooldamisega seotud iga-aastaste kulude kandmisse ning et saadud auhinnad ei ole suuremad kui pädeva asutuse kindlaksmääratud piirväärtus; |
| --- | --- |

b)

võistluslennud või demonstratsioonlennud, tingimusel et kõnealuste lendude eest makstav rahaline või muu tasu ei hõlma enamat kui purilennukilennuga seotud otseste kulude katmist ja proportsionaalset panust purilennuki ladustamise, kindlustamise ja hooldamisega seotud iga-aastaste kulude kandmisse ning et saadud auhinnad ei ole suuremad kui pädeva asutuse kindlaksmääratud piirväärtus;

| c) | tutvustuslennud, langevarjuhüpetega seotud lennud, purilennuki pukseerimine või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab purilennukit kas omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et selliste lendude käitamine moodustab ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest; |
| --- | --- |

c)

tutvustuslennud, langevarjuhüpetega seotud lennud, purilennuki pukseerimine või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab purilennukit kas omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et selliste lendude käitamine moodustab ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest;

| d) | õppelennud, mida korraldab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis. |
| --- | --- |

d)

õppelennud, mida korraldab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 9. juulist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Liidu Lennundusohutusameti 23. augusti 2017. aasta arvamus nr 07/2017 Euroopa Komisjoni määruse eelnõu kohta, milles käsitletakse purilennukite käitamisega seotud eeskirjade läbivaatamist.

3

(4)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).

5

---

I LISA

MÕISTED

[DEF-OSA]

II lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid“ (AMC) – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud ja rakendusaktide nõuete täitmise vahendeid; |
| --- | --- |

1.

„nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid“ (AMC) – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud ja rakendusaktide nõuete täitmise vahendeid;

| 2. | „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid“ (AltMoC) – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud ja rakendusaktide täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud; |
| --- | --- |

2.

„nõuete täitmise alternatiivsed meetodid“ (AltMoC) – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud ja rakendusaktide täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;

| 3. | „õhusõiduki kapten“ (PIC) – lendu juhtima ja lennu ohutuse eest vastutama määratud piloot; |
| --- | --- |

3.

„õhusõiduki kapten“ (PIC) – lendu juhtima ja lennu ohutuse eest vastutama määratud piloot;

| 4. | „õhusõiduki lennukäsiraamat“ (AFM) – dokument, mis sisaldab asjaomase purilennukiga seotud kohaldatavaid ja kinnitatud käitamispiiranguid ning teavet; |
| --- | --- |

4.

„õhusõiduki lennukäsiraamat“ (AFM) – dokument, mis sisaldab asjaomase purilennukiga seotud kohaldatavaid ja kinnitatud käitamispiiranguid ning teavet;

| 5. | „psühhoaktiivne aine“ – alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas; |
| --- | --- |

5.

„psühhoaktiivne aine“ – alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas;

| 6. | „kriitilised lennuetapid“ – start, lõpplähenemine, katkestatud lähenemine, maandumine ja õhusõiduki kapteni äranägemisel mis tahes muud lennu etapid, mis on purilennuki ohutu käitamise seisukohalt olulised; |
| --- | --- |

6.

„kriitilised lennuetapid“ – start, lõpplähenemine, katkestatud lähenemine, maandumine ja õhusõiduki kapteni äranägemisel mis tahes muud lennu etapid, mis on purilennuki ohutu käitamise seisukohalt olulised;

| 7. | „käitamiskoht“ – koht, välja arvatud lennuväli, mille õhusõiduki kapten või käitaja on valinud maandumiseks või stardiks; |
| --- | --- |

7.

„käitamiskoht“ – koht, välja arvatud lennuväli, mille õhusõiduki kapten või käitaja on valinud maandumiseks või stardiks;

| 8. | „meeskonnaliige“ – käitaja poolt määratud isik, kes täidab purilennuki pardal ülesandeid; kui tegu ei ole õhusõiduki kapteni endaga, siis õhusõiduki kapteni alluvuses; |
| --- | --- |

8.

„meeskonnaliige“ – käitaja poolt määratud isik, kes täidab purilennuki pardal ülesandeid; kui tegu ei ole õhusõiduki kapteni endaga, siis õhusõiduki kapteni alluvuses;

| 9. | „elektrooniline lennudokumentatsioon“ (EFB) – elektrooniline infosüsteem, mis hõlmab lennumeeskonnale mõeldud seadmeid ja rakendusi, mis võimaldavad salvestada, uuendada, kuvada ja töödelda elektroonilise lennudokumentatsiooni ülesandeid, et toetada lennutegevust või -ülesandeid; |
| --- | --- |

9.

„elektrooniline lennudokumentatsioon“ (EFB) – elektrooniline infosüsteem, mis hõlmab lennumeeskonnale mõeldud seadmeid ja rakendusi, mis võimaldavad salvestada, uuendada, kuvada ja töödelda elektroonilise lennudokumentatsiooni ülesandeid, et toetada lennutegevust või -ülesandeid;

| 10. | „ohtlikud kaubad“ – kaubad või ained, mis võivad kahjustada tervist, ohutust, vara või keskkonda ning mis on loetletud tehnilistes juhendites esitatud ohtlike kaupade loetelus või mida liigitatakse vastavalt nendele juhenditele; |
| --- | --- |

10.

„ohtlikud kaubad“ – kaubad või ained, mis võivad kahjustada tervist, ohutust, vara või keskkonda ning mis on loetletud tehnilistes juhendites esitatud ohtlike kaupade loetelus või mida liigitatakse vastavalt nendele juhenditele;

| 11. | „tehnilised juhendid“ – ICAO välja antud dokumendi „Ohtlike kaupade ohutu õhuveo tehnilised juhendid“ uusim kehtiv väljaanne koos lisade ja täiendustega, avaldatud numbri 9284-AN/905 all; |
| --- | --- |

11.

„tehnilised juhendid“ – ICAO välja antud dokumendi „Ohtlike kaupade ohutu õhuveo tehnilised juhendid“ uusim kehtiv väljaanne koos lisade ja täiendustega, avaldatud numbri 9284-AN/905 all;

| 12. | „purilennuki erilend“ – mis tahes äriline või mitteäriline lennutegevus, kus purilennuki kasutamise peamine eesmärk ei ole tavapärased spordi- või harrastuslennud, vaid langevarjulennud, uudiste-, tele- või filmilennud, demonstratsioonlennud või muud seesugused erilennud; |
| --- | --- |

12.

„purilennuki erilend“ – mis tahes äriline või mitteäriline lennutegevus, kus purilennuki kasutamise peamine eesmärk ei ole tavapärased spordi- või harrastuslennud, vaid langevarjulennud, uudiste-, tele- või filmilennud, demonstratsioonlennud või muud seesugused erilennud;

| 13. | „öö“ – ajavahemik õhtuse päevavalguse lõpu ja hommikuse päevavalguse alguse vahel. Päevavalgus lõpeb õhtul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti ja algab hommikul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti. |
| --- | --- |

13.

„öö“ – ajavahemik õhtuse päevavalguse lõpu ja hommikuse päevavalguse alguse vahel. Päevavalgus lõpeb õhtul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti ja algab hommikul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti.

---

II LISA

PURILENNUKILENNUD

[SAO-OSA]

GEN-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

SAO.GEN.100 Kohaldamisala

Käesolevas alajaos kehtestatakse vastavalt artiklile 3 nõuded, mida peavad täitma muud purilennukikäitajad kui artikli 3 lõike 1 teises lõigus osutatud projekteerimis- või tootjaorganisatsioonid.

SAO.GEN.105 Pädev asutus

Pädev asutus on selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub käitaja peamine tegevuskoht, või kui käitajal puudub peamine tegevuskoht, siis selle liikmesriigi määratud asutus, kus käitaja asub või elab. Pädeva asutuse suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 965/2012 artikli 1 lõikele 7 kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud nõudeid.

SAO.GEN.110 Nõuete täitmise tõendamine

| a) | Kui seda nõuab pädev asutus, kes kontrollib kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punkti ARO.GEN.300 alapunkti a alapunktiga 2, kas käitaja täidab jätkuvalt asjakohaseid nõudeid, peab asjaomane käitaja tõendama, et ta täidab määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid. |
| --- | --- |

a)

Kui seda nõuab pädev asutus, kes kontrollib kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punkti ARO.GEN.300 alapunkti a alapunktiga 2, kas käitaja täidab jätkuvalt asjakohaseid nõudeid, peab asjaomane käitaja tõendama, et ta täidab määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.

| b) | Nõuete täitmise tõendamiseks võib käitaja kasutada järgmisi võimalusi:






  1) | nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC); |
| --- | --- | --- |

b)

Nõuete täitmise tõendamiseks võib käitaja kasutada järgmisi võimalusi:

1)

nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC);

| 2) | nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMoC). |
| --- | --- |

2)

nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMoC).

SAO.GEN.115 Tutvustuslennud

Tutvustuslendude suhtes kohaldatakse järgmist:

| a) | neid käitatakse päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

neid käitatakse päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt ning

| b) | nende ohutuse üle teostab järelevalvet isik, kelle on määranud tutvustuslendude eest vastutav organisatsioon. |
| --- | --- |

b)

nende ohutuse üle teostab järelevalvet isik, kelle on määranud tutvustuslendude eest vastutav organisatsioon.

SAO.GEN.120 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

Käitaja peab rakendama:

| a) | pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punkti ARO.GEN.135 alapunkti c kohaselt nõutavaid ohutusmeetmeid ning |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punkti ARO.GEN.135 alapunkti c kohaselt nõutavaid ohutusmeetmeid ning

| b) | lennukõlblikkusdirektiive ja muud ameti poolt määruse (EL) 2018/1139 artikli 77 lõike 1 punkti h kohaselt esitatud kohustuslikku teavet. |
| --- | --- |

b)

lennukõlblikkusdirektiive ja muud ameti poolt määruse (EL) 2018/1139 artikli 77 lõike 1 punkti h kohaselt esitatud kohustuslikku teavet.

SAO.GEN.125 Õhusõiduki kapteniks määramine

Käitaja määrab õhusõiduki kapteni, kellel on määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa kohane õhusõiduki kapteni kvalifikatsioon.

SAO.GEN.130 Õhusõiduki kapteni kohustused

Õhusõiduki kapten:

| a) | vastutab purilennukilennu ajal purilennuki ning selle pardal olevate isikute ohutuse eest; |
| --- | --- |

a)

vastutab purilennukilennu ajal purilennuki ning selle pardal olevate isikute ohutuse eest;

| b) | vastutab lennu alustamise, jätkamise või lõpetamise eest ohutuse huvides; |
| --- | --- |

b)

vastutab lennu alustamise, jätkamise või lõpetamise eest ohutuse huvides;

| c) | tagab, et täidetakse kõiki käitamisprotseduure ja kontroll-lehti; |
| --- | --- |

c)

tagab, et täidetakse kõiki käitamisprotseduure ja kontroll-lehti;

| d) | alustab lendu üksnes juhul, kui ta on veendunud, et on täidetud kõik järgmised lennutegevusnõuded:






  1) | purilennuk on lennukõlblik; |
| --- | --- | --- |

d)

alustab lendu üksnes juhul, kui ta on veendunud, et on täidetud kõik järgmised lennutegevusnõuded:

1)

purilennuk on lennukõlblik;

| 2) | purilennuk on nõuetekohaselt registreeritud; |
| --- | --- |

2)

purilennuk on nõuetekohaselt registreeritud;

| 3) | purilennuki pardale on paigaldatud lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras; |
| --- | --- |

3)

purilennuki pardale on paigaldatud lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras;

| 4) | purilennuki mass ja raskuskeskme asukoht võimaldavad sooritada lendu õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) sätestatud piirides; |
| --- | --- |

4)

purilennuki mass ja raskuskeskme asukoht võimaldavad sooritada lendu õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) sätestatud piirides;

| 5) | kogu varustus ja pagas on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud ning hädaolukorras evakueerimine ei ole takistatud ning |
| --- | --- |

5)

kogu varustus ja pagas on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud ning hädaolukorras evakueerimine ei ole takistatud ning

| 6) | kogu lennu ajal järgitakse õhusõiduki lennukäsiraamatus purilennuki kohta ette nähtud käitamispiiranguid; |
| --- | --- |

6)

kogu lennu ajal järgitakse õhusõiduki lennukäsiraamatus purilennuki kohta ette nähtud käitamispiiranguid;

| e) | tagab, et on tehtud õhusõiduki lennukäsiraamatu kohane lennueelne ülevaatus; |
| --- | --- |

e)

tagab, et on tehtud õhusõiduki lennukäsiraamatu kohane lennueelne ülevaatus;

| f) | ei tohi täita tööülesandeid purilennuki pardal ühel järgmistest juhtudest:






  1) | kui ta mingil põhjusel, sh vigastuse, haiguse, väsimuse, ravimite või psühhoaktiivsete ainete mõju vms tõttu ei suuda oma tööülesandeid täita või tunneb end muul viisil töövõimetuna; |
| --- | --- | --- |

f)

ei tohi täita tööülesandeid purilennuki pardal ühel järgmistest juhtudest:

1)

kui ta mingil põhjusel, sh vigastuse, haiguse, väsimuse, ravimite või psühhoaktiivsete ainete mõju vms tõttu ei suuda oma tööülesandeid täita või tunneb end muul viisil töövõimetuna;

| 2) | kohaldatavatele tervisenõuetele mittevastavuse korral; |
| --- | --- |

2)

kohaldatavatele tervisenõuetele mittevastavuse korral;

| g) | keeldub vedamast kõiki purilennukit või selles veetavaid isikuid ohustada võivaid isikuid või ükskõik millist pagasit, või saadab need pardalt maale; |
| --- | --- |

g)

keeldub vedamast kõiki purilennukit või selles veetavaid isikuid ohustada võivaid isikuid või ükskõik millist pagasit, või saadab need pardalt maale;

| h) | ei luba vedada purilennukis isikut, kes näib olevat psühhoaktiivsete ainete tugeva mõju all ja võib seetõttu ohustada purilennukit või selles veetavaid isikuid; |
| --- | --- |

h)

ei luba vedada purilennukis isikut, kes näib olevat psühhoaktiivsete ainete tugeva mõju all ja võib seetõttu ohustada purilennukit või selles veetavaid isikuid;

| i) | tagab, et kriitilistel lennuetappidel või olukorras, kui seda peetakse ohutuse huvides vajalikuks, istuvad kõik pardal viibivad isikud oma istekohtadel ja nad on kinnitanud oma turvavöö; |
| --- | --- |

i)

tagab, et kriitilistel lennuetappidel või olukorras, kui seda peetakse ohutuse huvides vajalikuks, istuvad kõik pardal viibivad isikud oma istekohtadel ja nad on kinnitanud oma turvavöö;

| j) | lennu ajal:






  1) | hoiab oma turvavöö kinnitatuna ning |
| --- | --- | --- |

j)

lennu ajal:

1)

hoiab oma turvavöö kinnitatuna ning

| 2) | viibib kogu aja purilennuki juhiste juures, välja arvatud juhul, kui juhtimise võtab üle mõni teine piloot; |
| --- | --- |

2)

viibib kogu aja purilennuki juhiste juures, välja arvatud juhul, kui juhtimise võtab üle mõni teine piloot;

| k) | tegutseb kohest otsustamist ja tegutsemist nõudvas ohuolukorras nii, nagu ta antud olukorras vajalikuks peab. Sel juhul võib ta eeskirjadest, käitamisprotseduuridest ja -meetoditest kõrvale kalduda niivõrd, kuivõrd see on ohutuse huvides vajalik; |
| --- | --- |

k)

tegutseb kohest otsustamist ja tegutsemist nõudvas ohuolukorras nii, nagu ta antud olukorras vajalikuks peab. Sel juhul võib ta eeskirjadest, käitamisprotseduuridest ja -meetoditest kõrvale kalduda niivõrd, kuivõrd see on ohutuse huvides vajalik;

| l) | ei jätka lendu kaugemale kui lähima ilmastikutingimuste poolest sobiva lennuvälja või käitamiskohani, kui tema töövõime on väsimuse, haiguse, hapnikupuuduse vms tõttu oluliselt vähenenud; |
| --- | --- |

l)

ei jätka lendu kaugemale kui lähima ilmastikutingimuste poolest sobiva lennuvälja või käitamiskohani, kui tema töövõime on väsimuse, haiguse, hapnikupuuduse vms tõttu oluliselt vähenenud;

| m) | registreerib kasutamisega seotud andmed ning purilennuki kõik teadaolevad või arvatavad defektid purilennuki tehnilises päevikus või lennupäevikus lennu või lendude seeria lõppemisel; |
| --- | --- |

m)

registreerib kasutamisega seotud andmed ning purilennuki kõik teadaolevad või arvatavad defektid purilennuki tehnilises päevikus või lennupäevikus lennu või lendude seeria lõppemisel;

| n) | teatab purilennukiga juhtunud lennuõnnetuse või olulise lennuintsidendi korral toimunust viivitamata ja kiireimate kättesaadavate vahendite abil selle riigi lennuõnnetuste uurimisorganile ning pääste- ja hädaabiteenistustele, mille territooriumil asjaomane lennuõnnetus või -intsident aset leidis; |
| --- | --- |

n)

teatab purilennukiga juhtunud lennuõnnetuse või olulise lennuintsidendi korral toimunust viivitamata ja kiireimate kättesaadavate vahendite abil selle riigi lennuõnnetuste uurimisorganile ning pääste- ja hädaabiteenistustele, mille territooriumil asjaomane lennuõnnetus või -intsident aset leidis;

| o) | esitab ebaseadusliku sekkumise korral juhtumi kohta viivitamata ettekande pädevale asutusele ning selle riigi kindlaksmääratud kohalikule asutusele, mille territooriumil ebaseaduslik sekkumine aset leidis ning |
| --- | --- |

o)

esitab ebaseadusliku sekkumise korral juhtumi kohta viivitamata ettekande pädevale asutusele ning selle riigi kindlaksmääratud kohalikule asutusele, mille territooriumil ebaseaduslik sekkumine aset leidis ning

| p) | teatab asjaomasele lennuliiklusteenindusüksusele (ATS-üksusele) viivitamata ohtlikest ilma- või lennutingimustest, mis võivad ohustada teisi õhusõidukeid. |
| --- | --- |

p)

teatab asjaomasele lennuliiklusteenindusüksusele (ATS-üksusele) viivitamata ohtlikest ilma- või lennutingimustest, mis võivad ohustada teisi õhusõidukeid.

SAO.GEN.135 Meeskonnaliikmete kohustused

| a) | Meeskonnaliige vastutab oma tööülesannete nõuetekohase täitmise eest purilennuki käitamisel. |
| --- | --- |

a)

Meeskonnaliige vastutab oma tööülesannete nõuetekohase täitmise eest purilennuki käitamisel.

| b) | Ükski meeskonnaliige ei tohi täita purilennuki käitamisega seotud ülesandeid, kui ta mingil põhjusel, sh vigastuse, haiguse, väsimuse, ravimite või psühhoaktiivsete ainete mõju vms tõttu ei suuda oma tööülesandeid täita või tunneb end muul viisil töövõimetuna. |
| --- | --- |

b)

Ükski meeskonnaliige ei tohi täita purilennuki käitamisega seotud ülesandeid, kui ta mingil põhjusel, sh vigastuse, haiguse, väsimuse, ravimite või psühhoaktiivsete ainete mõju vms tõttu ei suuda oma tööülesandeid täita või tunneb end muul viisil töövõimetuna.

| c) | Iga meeskonnaliige peab teavitama õhusõiduki kaptenit järgmisest:






  1) | kõikidest vigadest, riketest, häiretest või puudustest, mis tema arvates võivad mõjutada purilennuki lennukõlblikkust või ohutut käitamist, sealhulgas riketest avariisüsteemides; |
| --- | --- | --- |

c)

Iga meeskonnaliige peab teavitama õhusõiduki kaptenit järgmisest:

1)

kõikidest vigadest, riketest, häiretest või puudustest, mis tema arvates võivad mõjutada purilennuki lennukõlblikkust või ohutut käitamist, sealhulgas riketest avariisüsteemides;

| 2) | kõikidest lennuintsidentidest. |
| --- | --- |

2)

kõikidest lennuintsidentidest.

SAO.GEN.140 Õigusaktide, eeskirjade ja protseduuride järgimine

| a) | Õhusõiduki kapten ja kõik muud meeskonnaliikmed peavad täitma nende riikide õigusakte, eeskirju ja protseduure, kus lennutegevus toimub. |
| --- | --- |

a)

Õhusõiduki kapten ja kõik muud meeskonnaliikmed peavad täitma nende riikide õigusakte, eeskirju ja protseduure, kus lennutegevus toimub.

| b) | Õhusõiduki kapten peab tundma oma tööülesannete täitmisega seotud õigusakte, eeskirju ja protseduure, mida kohaldatakse piirkondades, millest kavatsetakse üle lennata, lennuväljadel ja käitamiskohtades, mida kavatsetakse kasutada, samuti sellekohaste aeronavigatsiooniseadmete suhtes. |
| --- | --- |

b)

Õhusõiduki kapten peab tundma oma tööülesannete täitmisega seotud õigusakte, eeskirju ja protseduure, mida kohaldatakse piirkondades, millest kavatsetakse üle lennata, lennuväljadel ja käitamiskohtades, mida kavatsetakse kasutada, samuti sellekohaste aeronavigatsiooniseadmete suhtes.

SAO.GEN.145 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed

Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi purilennuki pardal viibival isikul kasutada kaasaskantavaid elektroonikaseadmeid (PED), sh elektroonilist lennudokumentatsiooni, mis mõjutab purilennuki süsteemide ja seadmete tööd või purilennuki käitamise võimet ebasoodsalt.

SAO.GEN.150 Ohtlikud kaubad

| a) | Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi isikul tuua pardale ohtlikke kaupu. |
| --- | --- |

a)

Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi isikul tuua pardale ohtlikke kaupu.

| b) | Mõistlikes kogustes kaubad ja ained, mis muul juhul liigitataks ohtlikeks kaupadeks ja mida kasutatakse lennuohutuse toetamiseks, loetakse lubatuks, kui nende vedu purilennuki pardal peetakse vajalikuks selleks, et tagada nende õigeaegne kättesaadavus lennutegevuse eesmärkidel. |
| --- | --- |

b)

Mõistlikes kogustes kaubad ja ained, mis muul juhul liigitataks ohtlikeks kaupadeks ja mida kasutatakse lennuohutuse toetamiseks, loetakse lubatuks, kui nende vedu purilennuki pardal peetakse vajalikuks selleks, et tagada nende õigeaegne kättesaadavus lennutegevuse eesmärkidel.

SAO.GEN.155 Pardal nõutavad dokumendid, käsiraamatud ja teave

| a) | Igal lennul peavad pardal olema järgmised dokumendid, käsiraamatud ja teave originaalis või koopiatena:






  1) | õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) või samaväärne dokument/samaväärsed dokumendid; |
| --- | --- | --- |

a)

Igal lennul peavad pardal olema järgmised dokumendid, käsiraamatud ja teave originaalis või koopiatena:

1)

õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) või samaväärne dokument/samaväärsed dokumendid;

| 2) | ATS-üksusele esitatud lennuplaani üksikasjad, kui see on komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (1) lisa 4. jaotise kohaselt nõutav; |
| --- | --- |

2)

ATS-üksusele esitatud lennuplaani üksikasjad, kui see on komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (1) lisa 4. jaotise kohaselt nõutav;

| 3) | ajakohased ja sobivad lennukaardid kavandatava lennu piirkonna kohta; |
| --- | --- |

3)

ajakohased ja sobivad lennukaardid kavandatava lennu piirkonna kohta;

| 4) | muud lennuks vajalikud või lennuga seotud dokumendid, mida asjaomased riigid nõuavad; |
| --- | --- |

4)

muud lennuks vajalikud või lennuga seotud dokumendid, mida asjaomased riigid nõuavad;

| 5) | teave tunnistava ja tunnistatava õhusõiduki protseduuride ja visuaalsignaalide kohta. |
| --- | --- |

5)

teave tunnistava ja tunnistatava õhusõiduki protseduuride ja visuaalsignaalide kohta.

| b) | Kui vastavalt punktile SAO.DEC.100 nõutakse lisaks deklaratsiooni, kantakse selle koopiat kaasas igal lennul. |
| --- | --- |

b)

Kui vastavalt punktile SAO.DEC.100 nõutakse lisaks deklaratsiooni, kantakse selle koopiat kaasas igal lennul.

| c) | Kui kõiki järgmisi dokumente, käsiraamatuid ja teavet ei kanta kaasas pardal, peavad need olema kättesaadavad lennuväljal või käitamiskohas originaalis või koopiatena:






  1) | registreerimissertifikaat; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui kõiki järgmisi dokumente, käsiraamatuid ja teavet ei kanta kaasas pardal, peavad need olema kättesaadavad lennuväljal või käitamiskohas originaalis või koopiatena:

1)

registreerimissertifikaat;

| 2) | lennukõlblikkussertifikaat koos lisadega; |
| --- | --- |

2)

lennukõlblikkussertifikaat koos lisadega;

| 3) | lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat; |
| --- | --- |

3)

lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat;

| 4) | mürasertifikaat, kui see on mootorpurilennukile välja antud; |
| --- | --- |

4)

mürasertifikaat, kui see on mootorpurilennukile välja antud;

| 5) | õhusõiduki raadioluba, kui purilennuk on varustatud raadioseadmetega vastavalt punktile SAO.IDE.130; |
| --- | --- |

5)

õhusõiduki raadioluba, kui purilennuk on varustatud raadioseadmetega vastavalt punktile SAO.IDE.130;

| 6) | tsiviilvastutuskindlustuse poliis(id); |
| --- | --- |

6)

tsiviilvastutuskindlustuse poliis(id);

| 7) | lennulogi või samaväärne logi. |
| --- | --- |

7)

lennulogi või samaväärne logi.

| d) | Erandina alapunktidest a ja b võib nendes sätestatud dokumente, käsiraamatuid ja teavet hoida lennuväljal või käitamiskohas järgmiste lendude puhul:






  1) | lennud, mille puhul kavatsetakse jääda lennuvälja või käitamiskoha nägemisulatusse või |
| --- | --- | --- |

d)

Erandina alapunktidest a ja b võib nendes sätestatud dokumente, käsiraamatuid ja teavet hoida lennuväljal või käitamiskohas järgmiste lendude puhul:

1)

lennud, mille puhul kavatsetakse jääda lennuvälja või käitamiskoha nägemisulatusse või

| 2) | lennud, mis püsivad pädeva asutuse määratud kaugusel või piirkonnas. |
| --- | --- |

2)

lennud, mis püsivad pädeva asutuse määratud kaugusel või piirkonnas.

| e) | Õhusõiduki kapten või käitaja teeb pädeva asutuse nõudmisel originaaldokumendid kättesaadavaks asjaomase pädeva asutuse poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla lühem kui 24 tundi. |
| --- | --- |

e)

Õhusõiduki kapten või käitaja teeb pädeva asutuse nõudmisel originaaldokumendid kättesaadavaks asjaomase pädeva asutuse poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla lühem kui 24 tundi.

SAO.GEN.160 Lennupäevik

Purilennuki, selle meeskonna ja iga reisiga seotud üksikasjalikud andmed kõikide lendude või lennuseeriate kohta talletatakse lennupäevikus või samaväärses dokumendis.

OP-ALAJAGU

KÄITAMISPROTSEDUURID

SAO.OP.100 Lennuväljade ja käitamiskohtade kasutamine

Õhusõiduki kapten kasutab üksnes selliseid lennuvälju ja käitamiskohti, mis vastavad asjaomasele purilennukitüübile ja lennutegevuse laadile.

SAO.OP.105 Müra vähendamise protseduurid — mootorpurilennukid

Õhusõiduki kapten peab võtma arvesse mootorpurilennuki tööga kaasneva müra mõju vähendamise protseduure ja tagama, et ohutusele pööratakse rohkem rõhku kui müra vähendamisele.

SAO.OP.110 Reisijate teavitamine

Õhusõiduki kapten peab tagama, et reisijat teavitatakse enne lendu või vajaduse korral lennu ajal tavalise, ebatavalise ja hädaolukorra protseduuridest.

SAO.OP.115 Erikategooriate reisijate vedu

Õhusõiduki kapten peab tagama, et eritingimusi, abistamist või eriseadmeid vajavaid isikuid veetakse tingimustes, millega tagatakse purilennuki ning selles asuvate isikute või vara ohutus.

SAO.OP.120 Lennu ettevalmistus

Enne lennu alustamist tagab õhusõiduki kapten kõik järgneva:

| a) | purilennuki ohutuks käitamiseks vajalikud vahendid sobivad kavandatava lennuliigi jaoks; |
| --- | --- |

a)

purilennuki ohutuks käitamiseks vajalikud vahendid sobivad kavandatava lennuliigi jaoks;

| b) | ilmastikutingimused võimaldavad kavandatud lennu ohutult lõpule viia; |
| --- | --- |

b)

ilmastikutingimused võimaldavad kavandatud lennu ohutult lõpule viia;

| c) | mootorpurilennuki puhul ja kui kavatsetakse kasutada mootorit, piisab kütusekogusest/muust energiast lennu ohutuks lõpuleviimiseks. |
| --- | --- |

c)

mootorpurilennuki puhul ja kui kavatsetakse kasutada mootorit, piisab kütusekogusest/muust energiast lennu ohutuks lõpuleviimiseks.

SAO.OP.125 Tankimine ning akude laadimine või asendamine isikute pardalviibimise ajal – mootorpurilennukid

Kui mootorpurilennuki pardal on reisija,

| a) | siis mootorpurilennukit ei tangita ega |
| --- | --- |

a)

siis mootorpurilennukit ei tangita ega

| b) | laeta ega asendata mootorpurilennuki liikumapanemiseks kasutatavaid akusid. |
| --- | --- |

b)

laeta ega asendata mootorpurilennuki liikumapanemiseks kasutatavaid akusid.

SAO.OP.130 Suitsetamine pardal

Suitsetamine on keelatud purilennuki pardal kõikide lennuetappide ajal.

SAO.OP.135 Ilmastikutingimused

Õhusõiduki kapten võib alustada või jätkata lendu üksnes juhul, kui kõige värskem kättesaadav meteoroloogiateave näitab, et ohutu maandumise võimalus on jätkuvalt alles.

SAO.OP.140 Jää ja muu saaste – maapealsed protseduurid

Õhusõiduki kapten võib alustada starti üksnes juhul, kui purilennuki välispind on puhas igasugusest saastest, mis võib kahjustada purilennuki lennutehnilisi omadusi või juhitavust, välja arvatud õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) lubatud juhtudel.

SAO.OP.145 Lennuaegne kütuse- või muu energiakasutuse korraldamine – mootorpurilennukid

Mootorpurilennuki puhul peab õhusõiduki kapten lennu ajal korrapäraselt kontrollima, et kütuse või muu energia jääk ei oleks väiksem kui kogus, mis on vajalik ohutu maandumise tagamiseks.

SAO.OP.150 Lisahapniku kasutamine

Õhusõiduki kapten peab tagama, et kõik pardal viibivad isikud kasutaksid lisahapnikku, kui ta teeb kindlaks, et kavandatava lennu kõrgusel võib hapnikupuuduse tõttu väheneda nende töövõime või see võib neile kahjulikult mõjuda.

SAO.OP.155 Purilennukite erilennud

| a) | Enne purilennuki erilennu või erilendude seeria alustamist peab õhusõiduki kapten tegema riskianalüüsi, hinnates lennutegevuse keerukust, et määrata kindlaks kavandatava lennuga kaasnevad ohud ja sellega seotud riskid ning võtta vajaduse korral leevendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

a)

Enne purilennuki erilennu või erilendude seeria alustamist peab õhusõiduki kapten tegema riskianalüüsi, hinnates lennutegevuse keerukust, et määrata kindlaks kavandatava lennuga kaasnevad ohud ja sellega seotud riskid ning võtta vajaduse korral leevendavaid meetmeid.

| b) | Purilennuki erilend teostatakse vastavalt kontroll-lehele. Õhusõiduki kapten koostab riskianalüüsi põhjal kontroll-lehe ja tagab, et see oleks vastavuses asjaomase erilennu ja selleks kasutatava purilennukiga, võttes arvesse kõiki käesolevas lisas esitatud nõudeid. Kontroll-leht peab olema õhusõiduki kaptenile ja kõigile teistele meeskonnaliikmetele igal lennul kasutamiseks hõlpsasti kättesaadav, kui see on asjakohane nende tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

Purilennuki erilend teostatakse vastavalt kontroll-lehele. Õhusõiduki kapten koostab riskianalüüsi põhjal kontroll-lehe ja tagab, et see oleks vastavuses asjaomase erilennu ja selleks kasutatava purilennukiga, võttes arvesse kõiki käesolevas lisas esitatud nõudeid. Kontroll-leht peab olema õhusõiduki kaptenile ja kõigile teistele meeskonnaliikmetele igal lennul kasutamiseks hõlpsasti kättesaadav, kui see on asjakohane nende tööülesannete täitmiseks.

| c) | Õhusõiduki kapten vaatab kontroll-lehe korrapäraselt läbi ja vajaduse korral ajakohastab seda, et võtta nõuetekohaselt arvesse riskianalüüsi. |
| --- | --- |

c)

Õhusõiduki kapten vaatab kontroll-lehe korrapäraselt läbi ja vajaduse korral ajakohastab seda, et võtta nõuetekohaselt arvesse riskianalüüsi.

POL-ALAJAGU

SUUTLIKKUS JA KÄITAMISPIIRANGUD

SAO.POL.100 Kaalumine

| a) | Purilennukit peab kaaluma purilennuki tootja kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) I lisaga. |
| --- | --- |

a)

Purilennukit peab kaaluma purilennuki tootja kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) I lisaga.

| b) | Käitaja tagab, et enne purilennuki esmast kasutuselevõttu on kaalumise teel kindlaks tehtud selle mass. Arvestada tuleb mõju, mida avaldavad massile modifikatsioonid ja remondid, ning see nõuetekohaselt dokumenteerida. See teave tuleb teha õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks. Purilennuk tuleb uuesti üle kaaluda, kui modifikatsioonide või remondi mõju massile ei ole täpselt teada. |
| --- | --- |

b)

Käitaja tagab, et enne purilennuki esmast kasutuselevõttu on kaalumise teel kindlaks tehtud selle mass. Arvestada tuleb mõju, mida avaldavad massile modifikatsioonid ja remondid, ning see nõuetekohaselt dokumenteerida. See teave tuleb teha õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks. Purilennuk tuleb uuesti üle kaaluda, kui modifikatsioonide või remondi mõju massile ei ole täpselt teada.

SAO.POL.105 Suutlikkus – üldist

Õhusõiduki kapten käitab purilennukit üksnes juhul, kui selle suutlikkus on piisav, et vastata rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisas sätestatud nõuetele ning lennu, õhuruumi, lennuvälja või kasutatavate käitamiskohtadega seotud muude piirangute järgimiseks, ning tagab, et kasutatakse plaanide ja kaartide kõige värskemaid kättesaadavaid versioone.

IDE-ALAJAGU

INSTRUMENDID, ANDMED JA VARUSTUS

SAO.IDE.100 Mõõteriistad ja seadmed – üldist

| a) | Käesoleva alajaoga nõutavad mõõteriistad ja seadmed peavad olema sertifitseeritud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa või, kui õhusõiduk on registreeritud kolmandas riigis, registreerimisriigi lennukõlblikkusnõuete kohaselt, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  1) | lennumeeskond kasutab neid lennutrajektoori kontrollimiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

Käesoleva alajaoga nõutavad mõõteriistad ja seadmed peavad olema sertifitseeritud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa või, kui õhusõiduk on registreeritud kolmandas riigis, registreerimisriigi lennukõlblikkusnõuete kohaselt, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

1)

lennumeeskond kasutab neid lennutrajektoori kontrollimiseks;

| 2) | neid kasutatakse kooskõlas punktidega SAO.IDE.130 või SAO.IDE.135; |
| --- | --- |

2)

neid kasutatakse kooskõlas punktidega SAO.IDE.130 või SAO.IDE.135;

| 3) | need on purilennukisse statsionaarselt paigaldatud. |
| --- | --- |

3)

need on purilennukisse statsionaarselt paigaldatud.

| b) | Erandina alapunktist a ei pea olema sertifitseeritud käesoleva alajaoga ette nähtud järgmised mõõteriistad ja seadmed:






  1) | kaasaskantav valgusti; |
| --- | --- | --- |

b)

Erandina alapunktist a ei pea olema sertifitseeritud käesoleva alajaoga ette nähtud järgmised mõõteriistad ja seadmed:

1)

kaasaskantav valgusti;

| 2) | täppiskell; |
| --- | --- |

2)

täppiskell;

| 3) | pääste- ja signalisatsioonivahendid. |
| --- | --- |

3)

pääste- ja signalisatsioonivahendid.

| c) | Mõõteriistad ja seadmed peavad olema neid kasutava õhusõiduki kapteni või muu lennumeeskonnaliikme istekohalt hõlpsasti käsitsetavad või kättesaadavad. |
| --- | --- |

c)

Mõõteriistad ja seadmed peavad olema neid kasutava õhusõiduki kapteni või muu lennumeeskonnaliikme istekohalt hõlpsasti käsitsetavad või kättesaadavad.

SAO.IDE.105 Lennu- ja navigeerimismõõteriistad

| a) | Purilennukitel peavad olema vahendid kõigi järgmiste näitajate mõõtmiseks ja kuvamiseks:






  1) | aeg tundides ja minutites; |
| --- | --- | --- |

a)

Purilennukitel peavad olema vahendid kõigi järgmiste näitajate mõõtmiseks ja kuvamiseks:

1)

aeg tundides ja minutites;

| 2) | rõhkkõrgus merepinnast; |
| --- | --- |

2)

rõhkkõrgus merepinnast;

| 3) | indikaatorkiirus; |
| --- | --- |

3)

indikaatorkiirus;

| 4) | mootorpurilennukite puhul magnetkurss. |
| --- | --- |

4)

mootorpurilennukite puhul magnetkurss.

| b) | Lisaks alapunktile a peavad purilennukitel, mida käitatakse tingimustes, kus soovitud lennutrajektoori ei ole võimalik hoida ühe või mitme lisamõõteriista abita, pilvelennul või öisel ajal, olema vahendid kõigi järgmiste näitajate mõõtmiseks ja kuvamiseks:






  1) | vertikaalkiirus; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisaks alapunktile a peavad purilennukitel, mida käitatakse tingimustes, kus soovitud lennutrajektoori ei ole võimalik hoida ühe või mitme lisamõõteriista abita, pilvelennul või öisel ajal, olema vahendid kõigi järgmiste näitajate mõõtmiseks ja kuvamiseks:

1)

vertikaalkiirus;

| 2) | pöörang ja libisemine; |
| --- | --- |

2)

pöörang ja libisemine;

| 3) | magnetkurss. |
| --- | --- |

3)

magnetkurss.

SAO.IDE.110 Lennuvalgustus

Öisel ajal käitatavas purilennukis peavad olema kõik järgmised valgustusseadmed:

| a) | kokkupõrke vältimise signaaltulede süsteem; |
| --- | --- |

a)

kokkupõrke vältimise signaaltulede süsteem;

| b) | navigatsiooni-/asukohatuled; |
| --- | --- |

b)

navigatsiooni-/asukohatuled;

| c) | maandumistuli; |
| --- | --- |

c)

maandumistuli;

| d) | ohutu käitamise seisukohalt oluliste mõõteriistade ja seadmete valgustus, mis saab toidet purilennuki elektrisüsteemist; |
| --- | --- |

d)

ohutu käitamise seisukohalt oluliste mõõteriistade ja seadmete valgustus, mis saab toidet purilennuki elektrisüsteemist;

| e) | kaasaskantavad valgustid õhusõiduki kaptenile ja kõigile teistele lennumeeskonna liikmete jaoks ette nähtud töökohtadele. |
| --- | --- |

e)

kaasaskantavad valgustid õhusõiduki kaptenile ja kõigile teistele lennumeeskonna liikmete jaoks ette nähtud töökohtadele.

SAO.IDE.115 Lisahapnik

Purilennukites, mida käitatakse lendudel, kus punkti SAO.OP.150 kohaselt on nõutav hapnikuvarustus, peab olema nõutava hapnikvaru säilitamist ja väljastamist võimaldav hapniku säilitamise ja väljastamise aparatuur.

SAO.IDE.120 Päästevarustus ja signaalseadmed – lennud veekogu kohal

Kui purilennukit käitatakse veekogu kohal, määrab õhusõiduki kapten enne lennu alustamist kindlaks iga purilennukil veetava isiku ellujäämisriskid vette hädamaandumise korral. Nende riskide põhjal otsustab purilennuki kapten, kas päästevarustus ja signaalseadmed peavad pardal olema või mitte.

SAO.IDE.125 Päästevarustus ja signaalseadmed – rasked otsingu- ja päästetingimused

Purilennukis, mida käitatakse eriti raskete otsingu- ja päästetingimustega alade kohal, peavad olema ülelennualale vastavad signaalseadmed ja päästevarustus.

SAO.IDE.130 Raadiosideseadmed

Purilennukil peavad olema raadiosideseadmed, mis võimaldavad pidada sidet kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa 4. liite nõuetega, ja kui lend toimub kolmanda riigi õhuruumis, kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusega.

SAO.IDE.135 Transponder

Purilennukil peab olema sekundaarradari (SSR) transponder, mille tehnilised võimalused on täielikult kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.6005 alapunkti b kohaste nõuetega, ja kui lend toimub kolmanda riigi õhuruumis, kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusega.

DEC-ALAJAGU

DEKLARATSIOON

SAO.DEC.100 Deklaratsioon

| a) | Käitaja peab artikli 3 lõikes 2 osutatud deklaratsioonis kinnitama, et ta täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid. |
| --- | --- |

a)

Käitaja peab artikli 3 lõikes 2 osutatud deklaratsioonis kinnitama, et ta täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.

| b) | Käitaja esitab deklaratsioonis kogu järgmise teabe:






  1) | käitaja nimi; |
| --- | --- | --- |

b)

Käitaja esitab deklaratsioonis kogu järgmise teabe:

1)

käitaja nimi;

| 2) | käitaja peamine tegevuskoht; |
| --- | --- |

2)

käitaja peamine tegevuskoht;

| 3) | käitaja kontaktandmed; |
| --- | --- |

3)

käitaja kontaktandmed;

| 4) | lendude käitamise alguskuupäev ja vajaduse korral kuupäev, kui jõustuvad olemasoleva deklaratsiooniga seotud muudatused; |
| --- | --- |

4)

lendude käitamise alguskuupäev ja vajaduse korral kuupäev, kui jõustuvad olemasoleva deklaratsiooniga seotud muudatused;

| 5) | äriliseks lennutegevuseks kasutatavate purilennukite puhul purilennuki tüüp, registreerimistunnus, põhibaas, käitamise liik ning jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon. |
| --- | --- |

5)

äriliseks lennutegevuseks kasutatavate purilennukite puhul purilennuki tüüp, registreerimistunnus, põhibaas, käitamise liik ning jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon.

| c) | Käitaja esitab pädevale asutusele koos deklaratsiooniga nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMOC) loendi, et tõendada vajaduse korral nõuetele vastavust kooskõlas punktiga SAO.GEN.110. Loend peab sisaldama viiteid asjaomastele nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele (AMC). |
| --- | --- |

c)

Käitaja esitab pädevale asutusele koos deklaratsiooniga nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMOC) loendi, et tõendada vajaduse korral nõuetele vastavust kooskõlas punktiga SAO.GEN.110. Loend peab sisaldama viiteid asjaomastele nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele (AMC).

| d) | Käitaja kasutab deklaratsiooni koostamisel käesoleva lisa liites esitatud vormi. |
| --- | --- |

d)

Käitaja kasutab deklaratsiooni koostamisel käesoleva lisa liites esitatud vormi.

SAO.DEC.105 Deklaratsiooni muutmine ja ärilise lennutegevuse lõpetamine

| a) | Käitaja peab pädevale asutusele viivitamata teatama kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse kohastele nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest punkti SAO.DEC.100 alapunktis b osutatud teabes ja punkti SAO.DEC.100 alapunktis c osutatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMoC) loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis või on sellele lisatud. |
| --- | --- |

a)

Käitaja peab pädevale asutusele viivitamata teatama kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse kohastele nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest punkti SAO.DEC.100 alapunktis b osutatud teabes ja punkti SAO.DEC.100 alapunktis c osutatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMoC) loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis või on sellele lisatud.

| b) | Käitaja peab pädevale asutusele viivitamata teatama sellest, et ta on lõpetanud purilennukitega seotud ärilise lennutegevuse. |
| --- | --- |

b)

Käitaja peab pädevale asutusele viivitamata teatama sellest, et ta on lõpetanud purilennukitega seotud ärilise lennutegevuse.

---

(1)  Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

(2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1).

Liide

DEKLARATSIOON

vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1976

Käitaja

Nimi:

Käitaja peamine tegevuskoht:

Kontaktandmed:

Purilennukite käitamine

Ärilise lennutegevuse alguskuupäev ja vajaduse korral kuupäev, kui jõustuvad praeguse ärilise lennutegevusega seotud muudatused:

Teave kasutatava(te) purilennuki(te), ärilise lennutegevuse ja jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kohta: (1)

Nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMoC) loend koos viidetega asjaomastele nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele (AMC) (deklaratsiooni lisa), kui selline loend on olemas:

Kinnitused

Käitaja täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja rakendusmääruse (EL) 2018/1976. kohaseid nõudeid.

Eelkõige järgib käitaja ärilise lennutegevuse puhul rakendusmääruse (EL) 2018/1976 II lisas sätestatud järgmisi nõudeid.

Kõikidel käitatavatel purilennukitel on määruse (EL) nr 748/2012 kohane lennukõlblikkussertifikaat (4).

Kõikidel pilootidel on määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa kohaselt välja antud või tunnustatud load ja pädevusmärked vastavalt II lisa punkti SAO.GEN.125 nõuetele.

Käitaja teatab pädevale asutusele kõikidest muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja rakendusmääruse (EL) 2018/1976 kohastele nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMoC) loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis või on sellele lisatud vastavalt II lisa punkti SAO.DEC.100 alapunkti c nõuetele.

Käitaja kinnitab, et käesolevas deklaratsioonis ja selle lisades sisalduv teave on täielik ja tõene.

Kuupäev, nimi ja allkiri

Purilennuki tüüp

Purilennuki registreerimistunnus

Põhibaas

Käitamise liik/liigid (2)

Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (3)

(1) Palun täitke tabel. Kui teabe esitamiseks ei ole piisavalt ruumi, esitage see eraldi lisas. Palun märkige lisale kuupäev ja kinnitage see allkirjaga.

(2) „Käitamise liik/liigid“ tähendab purilennukiga teostatava ärilise lennutegevuse liiki.

(3) Teave jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni kohta peab sisaldama organisatsiooni nime, aadressi ja sertifikaadi viitenumbrit.

(4) Lennukõlblikkussertifikaat on määruse (EL) nr 748/2012 I lisa nõuete kohaselt välja antud tavapärane lennukõlblikkussertifikaat, piiratud lennukõlblikkussertifikaat või lennuluba.

---