# Euroopa Liidu L 325/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 325 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik20. detsember 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 325

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik20. detsember 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/2024, 22. mai 2018, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmas lisaprotokoll | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2018/2025, 17. detsember 2018, millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/2026, 19. detsember 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) IV lisa (
  1
  ) | 18 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/2027, 29. november 2018, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega | 25 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/2028, 4. detsember 2018, millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2029, 18. detsember 2018, millega määratakse kindlaks koguselised piirangud ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8655 all) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2030, 19. detsember 2018, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 909/2014 | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2031, 19. detsember 2018, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 50 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/2024, 22. mai 2018, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmas lisaprotokoll

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2018/2025, 17. detsember 2018, millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas

7

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/2026, 19. detsember 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) IV lisa (
  1
  )

1

18

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/2027, 29. november 2018, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega

25

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/2028, 4. detsember 2018, millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2029, 18. detsember 2018, millega määratakse kindlaks koguselised piirangud ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8655 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8655 all)

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2030, 19. detsember 2018, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 909/2014

47

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/2031, 19. detsember 2018, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/2024,

22. mai 2018,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikleid 207 ja 211 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (1) (edaspidi „üldleping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 ja see jõustus 1. oktoobril 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (1) (edaspidi „üldleping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 ja see jõustus 1. oktoobril 2000.

| (2) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine üldlepinguga kokku liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja Mehhiko Ühendriikide vahel sõlmitava üldlepingu protokolliga. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine üldlepinguga kokku liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja Mehhiko Ühendriikide vahel sõlmitava üldlepingu protokolliga.

| (3) | 14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Mehhiko Ühendriikidega üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks. Läbirääkimised on edukalt lõpule viidud. |
| --- | --- |

(3)

14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Mehhiko Ühendriikidega üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks. Läbirääkimised on edukalt lõpule viidud.

| (4) | Protokolli artikli 5 lõikes 3 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli artikli 5 lõikes 3 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

| (5) | Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(5)

Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isiku(d), kes on volitatud protokollile liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt vastavalt selle artikli 5 lõikele 3 kuni protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. KARANIKOLOV

---

(1)  
  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

1

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/3

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

KOLMAS LISAPROTOKOLL

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ühelt poolt ning

MEHHIKO ÜHENDRIIGID, edaspidi „Mehhiko“,

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (edaspidi „leping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 Brüsselis ja see jõustus 1. oktoobril 2000,

VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimesele lisaprotokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga, kirjutati alla 2. aprillil 2004. aastal Méxicos ja 29. aprillil 2004. aastal Brüsselis,

VÕTTES ARVESSE, et lepingu teisele lisaprotokollile, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga, kirjutati alla 29. novembril 2006. aastal Méxicos,

VÕTTES ARVESSE, et lepingule Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, edaspidi „ühinemisleping“, kirjutati alla 9. detsembril 2011. aastal Brüsselis ning see jõustus 1. juulil 2013,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt ühinemislepingule lisatud Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga kokku lepingu protokolli sõlmimise teel,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 55 on lepingu kohaldamisel „lepinguosalised“ ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 56 kohaldatakse lepingut ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko territooriumi suhtes,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 59 on leping koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed,

VÕTTES ARVESSE, et lepingu tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst,

VÕTTES ARVESSE, et lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst,

VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et kuni liidu ja selle liikmesriikide poolt käesoleva protokolli jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimiseni kohaldavad nad seda ajutiselt,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariik võetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu osaliseks.

Artikkel 2

1.   Liit edastab pärast käesolevale protokollile allakirjutamist oma liikmesriikidele ja Mehhikole lepingu horvaadikeelse teksti.

2.   Protokolli horvaadikeelne tekst on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst, eeldusel et käesolev protokoll jõustub.

Artikkel 3

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 4

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 5

1.   Lepinguosalised kirjutavad käesolevale protokollile alla ja kiidavad selle oma vastavate sisemenetluste kohaselt heaks.

2.   Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

3.   Olenemata lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et kuni liidu ja selle liikmesriikide poolt käesoleva protokolli jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimiseni kohaldavad nad käesoleva protokolli sätteid alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil liit ja selle liikmesriigid teatavad oma sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest ning Mehhiko teatab oma sisemenetluse lõpuleviimisest, mis on vajalikud käesoleva protokolli jõustumiseks.

4.   Teated saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми ноември две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de noviembre de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne dvacátého sedmého listopadu dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende november to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten November zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of November in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept novembre deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog studenoga godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette novembre duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada divdesmit septītajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų lapkričio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év november havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig november tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego listopada roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de novembro de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte noiembrie două mii optsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho novembra dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega novembra leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde november år tjugohundraarton.

За държавите членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

За Мексиканските съединени щати

Por los Estados Unidos Mexicanos

Za Spojené státy mexické

For De Forenede Mexicanske Stater

Für die Vereinigten Mexikanischen Staaten

Mehhiko Ühendriikide nimel

Για τις Ηνωμένες Πολιτείες του Μεξικού

For the United Mexican States

Pour les États-Unis mexicains

Za Sjedinjene Meksičke Države

Per gli Stati Uniti messicani

Meksikas Savienoto Valstu vārdā –

Meksikos Jungtinių Valstijų vardu

A Mexikói Egyesült Államok részéről

Għall-Istati Uniti Messikani

Voor de Verenigde Mexicaanse Staten

W imieniu Meksykańskich Stanów Zjednoczonych

Pelos Estados Unidos Mexicanos

Pentru Statele Unite Mexicane

Za Spojené štáty mexické

Za Združene mehiške države

Meksikon yhdysvaltojen puolesta

För Mexikos förenta stater

Image 3

---

MÄÄRUSED

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/2025,

17. detsember 2018,

millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kalastustegevuse suhteline stabiilsus kõikide kalavarude ja püügipiirkondade puhul, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kalastustegevuse suhteline stabiilsus kõikide kalavarude ja püügipiirkondade puhul, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (4) | Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega, eelkõige asjaomaste nõuandekomisjonidega toimunud konsultatsioonide käigus. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega, eelkõige asjaomaste nõuandekomisjonidega toimunud konsultatsioonide käigus.

| (5) | Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kõnealuse lubatud kogupüügi maht. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme. |
| --- | --- |

(5)

Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kõnealuse lubatud kogupüügi maht. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme.

| (6) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (2) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased paindlikkussätted ettevaatusprintsiibil põhineva ja analüütilise lubatud kogupüügi kohta. Kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (2) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased paindlikkussätted ettevaatusprintsiibil põhineva ja analüütilise lubatud kogupüügi kohta. Kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

| (7) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse püügipiirkondade kaupa. Käesoleva määrusega hõlmatud piirkondades tuleks kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, lossida alates 1. jaanuarist 2019. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile. Lossimiskohustusest võimaldatakse aga teha erandeid vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõigetele 4–7. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud mitu delegeeritud määrust, milles on sätestatud tagasiheite erikavad, mis on ajutised ega kehti kauem kui kolm aastat, kuid mida võib pikendada veel kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse püügipiirkondade kaupa. Käesoleva määrusega hõlmatud piirkondades tuleks kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, lossida alates 1. jaanuarist 2019. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile. Lossimiskohustusest võimaldatakse aga teha erandeid vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõigetele 4–7. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud mitu delegeeritud määrust, milles on sätestatud tagasiheite erikavad, mis on ajutised ega kehti kauem kui kolm aastat, kuid mida võib pikendada veel kolme aasta võrra.

| (8) | Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist, (3) ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusliku teabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist, (3) ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusliku teabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.

| (9) | Tuleks kehtestada süsisaba lubatud kogupüük ja liidu kvoot 5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, võttes arvesse, et seda kalavaru püüavad ka kolmandad riigid ja et liidul peaksid olema püügivõimalused, mis vastavad sellest kalavarust varem püütud kogustele. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks kehtestada süsisaba lubatud kogupüük ja liidu kvoot 5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, võttes arvesse, et seda kalavaru püüavad ka kolmandad riigid ja et liidul peaksid olema püügivõimalused, mis vastavad sellest kalavarust varem püütud kogustele.

| (10) | Võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuannet püügivõimalusi vähendada, arvestades suurt püügimäära ja täieliku lossimiskohustuse kehtestamist 2019. aastal, ei tohiks lubada limapeade sihtpüüki 3.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas (Põhjameri, loode- ja edelapiirkonna veed) ning lubatud kogupüük tules kehtestada ainult kaaspüügi suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuannet püügivõimalusi vähendada, arvestades suurt püügimäära ja täieliku lossimiskohustuse kehtestamist 2019. aastal, ei tohiks lubada limapeade sihtpüüki 3.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas (Põhjameri, loode- ja edelapiirkonna veed) ning lubatud kogupüük tules kehtestada ainult kaaspüügi suhtes.

| (11) | ICESi edastatud nõuannete kohaselt näitab piiratud pardajälgimine, et põhja-pikksaba osakaal registreeritud kalju-tömppeakala saagi hulgas on alla 1 %. Pardajälgimist arvesse võttes soovitab ICES, et põhja-pikksaba sihtpüüki ei peaks toimuma ning kaaspüük tuleks kalju-tömppeakala lubatud kogupüügist maha arvestada, et minimeerida liikide kohta valeandmete esitamise võimalusi. ICES märkis, et ametlikult lossitud kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba suhtelise proportsiooni ning põhja-pikksaba praeguse esinemiskoha piirkondades vaadeldud püügi ja teaduslike ülevaadete vahel on märkimisväärne, rohkem kui suurusjärgu võrra (st üle kümne korra) suurem erinevus. Selle liigi kohta on väga piiratud teavet ning mõningaid registreeritud lossimisandmeid käsitab ICES kui liikide kohta valeandmete esitamist. Seetõttu ei ole võimalik saada täpseid ajaloolisi andmeid põhja-pikksaba saagi kohta. Seetõttu peaks põhja-pikksaba kaaspüük vastavalt teaduslikele nõuannetele piirduma 1 %ga iga liikmesriigi kalju-tömppeakala kvoodist ning see tuleks kvoodist maha arvestada. Kui põhja-pikksaba püüki käsitataks üksnes kalju-tömppeakala kaaspüügina ja see kuulub sama lubatud kogupüügi hulka, välditakse valeandmete esitamist. |
| --- | --- |

(11)

ICESi edastatud nõuannete kohaselt näitab piiratud pardajälgimine, et põhja-pikksaba osakaal registreeritud kalju-tömppeakala saagi hulgas on alla 1 %. Pardajälgimist arvesse võttes soovitab ICES, et põhja-pikksaba sihtpüüki ei peaks toimuma ning kaaspüük tuleks kalju-tömppeakala lubatud kogupüügist maha arvestada, et minimeerida liikide kohta valeandmete esitamise võimalusi. ICES märkis, et ametlikult lossitud kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba suhtelise proportsiooni ning põhja-pikksaba praeguse esinemiskoha piirkondades vaadeldud püügi ja teaduslike ülevaadete vahel on märkimisväärne, rohkem kui suurusjärgu võrra (st üle kümne korra) suurem erinevus. Selle liigi kohta on väga piiratud teavet ning mõningaid registreeritud lossimisandmeid käsitab ICES kui liikide kohta valeandmete esitamist. Seetõttu ei ole võimalik saada täpseid ajaloolisi andmeid põhja-pikksaba saagi kohta. Seetõttu peaks põhja-pikksaba kaaspüük vastavalt teaduslikele nõuannetele piirduma 1 %ga iga liikmesriigi kalju-tömppeakala kvoodist ning see tuleks kvoodist maha arvestada. Kui põhja-pikksaba püüki käsitataks üksnes kalju-tömppeakala kaaspüügina ja see kuulub sama lubatud kogupüügi hulka, välditakse valeandmete esitamist.

| (12) | Arvestades ICESi nõuannet, on asjakohane, et besuugo lubatud kogupüük ICESi 6., 7. ja 8. alapiirkonnas (loodepiirkonna vetes) on lubatud üksnes kaaspüügina. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades ICESi nõuannet, on asjakohane, et besuugo lubatud kogupüük ICESi 6., 7. ja 8. alapiirkonnas (loodepiirkonna vetes) on lubatud üksnes kaaspüügina.

| (13) | Besuugo püük toimub Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) asjaomastes püügipiirkondades, mis piirnevad ICESi 9. alapiirkonnaga. Arvestades, et ICESi andmed kõnealuste piirnevate piirkondade kohta ei ole täielikud, peaks lubatud kogupüügi kohaldamisala piirduma ICESi 9. alapiirkonnaga. Selleks et majandamisotsuseid saaks teha parima võimaliku teabe alusel, on kehtestatud sätted kõnealuste piirnevate piirkondade aruandluse kohta. |
| --- | --- |

(13)

Besuugo püük toimub Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) asjaomastes püügipiirkondades, mis piirnevad ICESi 9. alapiirkonnaga. Arvestades, et ICESi andmed kõnealuste piirnevate piirkondade kohta ei ole täielikud, peaks lubatud kogupüügi kohaldamisala piirduma ICESi 9. alapiirkonnaga. Selleks et majandamisotsuseid saaks teha parima võimaliku teabe alusel, on kehtestatud sätted kõnealuste piirnevate piirkondade aruandluse kohta.

| (14) | Besuugo püügi kohta ICESi 10. alapiirkonnas ei ole ICESi nõuannet 2020. aastaks saadud. Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada nii 2019. kui ka 2020. aasta kohta. Kui teaduslik nõuanne 2020. aasta kohta on saadud, võib osutuda vajalikuks käesoleva määrusega kehtestatud kalapüügivõimaluste vastav muutmine. |
| --- | --- |

(14)

Besuugo püügi kohta ICESi 10. alapiirkonnas ei ole ICESi nõuannet 2020. aastaks saadud. Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada nii 2019. kui ka 2020. aasta kohta. Kui teaduslik nõuanne 2020. aasta kohta on saadud, võib osutuda vajalikuks käesoleva määrusega kehtestatud kalapüügivõimaluste vastav muutmine.

| (15) | Süsisaba lubatud kogupüüki ICESi 1.–4. alapiirkonnas (Põhjameri ja Skagerrak) ei tuleks enam kehtestada, kuna püük on väike ja sihtpüüki ei toimu. |
| --- | --- |

(15)

Süsisaba lubatud kogupüüki ICESi 1.–4. alapiirkonnas (Põhjameri ja Skagerrak) ei tuleks enam kehtestada, kuna püük on väike ja sihtpüüki ei toimu.

| (16) | Enam ei tuleks kehtestada kalju-tömppeakala lubatud kogupüüki ICESi 1., 2. ja 4. alapiirkonnas (Põhjameri) ning lima-niituimlutsu lubatud kogupüüki ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas. ICESi nõuande kohaselt ei tekitaks lubatud kogupüügi kehtestamata jätmine jätkusuutmatut kasutusviisi või selle risk oleks väike. |
| --- | --- |

(16)

Enam ei tuleks kehtestada kalju-tömppeakala lubatud kogupüüki ICESi 1., 2. ja 4. alapiirkonnas (Põhjameri) ning lima-niituimlutsu lubatud kogupüüki ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas. ICESi nõuande kohaselt ei tekitaks lubatud kogupüügi kehtestamata jätmine jätkusuutmatut kasutusviisi või selle risk oleks väike.

| (17) | ICESi nõuande kohaselt ei tohiks oranži karekala püüda kuni 2020. aastani. On asjakohane keelustada selle liigi püüdmine, pardal hoidmine, ümber laadimine või lossimine, sest selle liigi varu on märgatavalt vähenenud ega taastu. ICES märgib, et alates 2010. aastast ei ole liit tegelenud oranži karekala sihtpüügiga Atlandi ookeani kirdeosas. |
| --- | --- |

(17)

ICESi nõuande kohaselt ei tohiks oranži karekala püüda kuni 2020. aastani. On asjakohane keelustada selle liigi püüdmine, pardal hoidmine, ümber laadimine või lossimine, sest selle liigi varu on märgatavalt vähenenud ega taastu. ICES märgib, et alates 2010. aastast ei ole liit tegelenud oranži karekala sihtpüügiga Atlandi ookeani kirdeosas.

| (18) | ICES soovitab, et süvamerehaide kalastussuremust tuleks vähendada ja et sihtpüüki ei tohiks lubada. Süvamerehaid on pikaealised ja madala paljunemismääraga liigid, mis on muutunud kiiresti ülepüütuks. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. Paraku kaasneb süsisaba harrastusliku süvameresihtpüügiga õngejada abil vältimatult süvamerehaide kaaspüük, mille korral püütud isendid heidetakse praegu surnult merre tagasi. Õngejada tunnustatakse sellise kalapüügi puhul selektiivse kalapüügivahendina. Aga ka selle püügivahendiga ei ole suudetud vältida süvamerehaide juhupüüki. Seetõttu tuleks õngejadaga süsisaba sihtpüügi puhul säilitada nende liikide vältimatu kaaspüügi piiratud lubatud kogupüük. Asjaomased liikmesriigid peaksid arendama edasi süsisaba püügi piirkondlikke majandamismeetmeid süvamerehaide kaaspüügi vähendamiseks. Lisaks peaksid nad kehtestama konkreetsed meetmed süvamerehaide kohta andmete kogumiseks, et tagada nende varude põhjalik järelevalve. Süvamerehaidele liidu kaaspüügikvoodi kehtestamine ICESi 5.–9. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 10. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 piirkonna liidu vetes ei piira suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamist süvamerehaide suhtes kõnealustes piirkondades. |
| --- | --- |

(18)

ICES soovitab, et süvamerehaide kalastussuremust tuleks vähendada ja et sihtpüüki ei tohiks lubada. Süvamerehaid on pikaealised ja madala paljunemismääraga liigid, mis on muutunud kiiresti ülepüütuks. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. Paraku kaasneb süsisaba harrastusliku süvameresihtpüügiga õngejada abil vältimatult süvamerehaide kaaspüük, mille korral püütud isendid heidetakse praegu surnult merre tagasi. Õngejada tunnustatakse sellise kalapüügi puhul selektiivse kalapüügivahendina. Aga ka selle püügivahendiga ei ole suudetud vältida süvamerehaide juhupüüki. Seetõttu tuleks õngejadaga süsisaba sihtpüügi puhul säilitada nende liikide vältimatu kaaspüügi piiratud lubatud kogupüük. Asjaomased liikmesriigid peaksid arendama edasi süsisaba püügi piirkondlikke majandamismeetmeid süvamerehaide kaaspüügi vähendamiseks. Lisaks peaksid nad kehtestama konkreetsed meetmed süvamerehaide kohta andmete kogumiseks, et tagada nende varude põhjalik järelevalve. Süvamerehaidele liidu kaaspüügikvoodi kehtestamine ICESi 5.–9. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 10. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 piirkonna liidu vetes ei piira suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamist süvamerehaide suhtes kõnealustes piirkondades.

| (19) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2019. Et liikmesriigid saaksid tagada käesoleva määruse õigeaegse kohaldamise, peaks see jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(19)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2019. Et liikmesriigid saaksid tagada käesoleva määruse õigeaegse kohaldamise, peaks see jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele võimalused teatavate süvamereliikide kalavarude püügiks liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kus on vaja püüki piirata.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 osutatud mõisteid. Peale nende kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „lubatud kogupüük“ (TAC)–

| i) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; |
| --- | --- |

i)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest;

| ii) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul; |
| --- | --- |

ii)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

b)   „kvoot“– liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

c)   „rahvusvahelised veed“– veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

d)   „analüütiline hinnang“– teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

| a) | ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (4) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad; |
| --- | --- |

a)

ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (4) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

| b) | CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (5) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad. |
| --- | --- |

b)

CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (5) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad.

Artikkel 3

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

Liidu vetes või teatavates väljaspool liitu asuvates vetes liidu kalalaevade püütavate süvamereliikide lubatud kogupüük ja sellise lubatud kogupüügi jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

Artikkel 4

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1.   Süsisaba lubatud kogupüügi CECAFi püügipiirkonnas 34.1.2 määrab kindlaks Portugal.

2.   Portugal määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

| a) | see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja normidega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning |
| --- | --- |

a)

see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja normidega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

| b) | selle tulemusena






  i) | kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2019. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või |
| --- | --- | --- |

b)

selle tulemusena

i)

kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2019. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või

| ii) | järgitakse juhul, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, varude kasutamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele. |
| --- | --- |

ii)

järgitakse juhul, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, varude kasutamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele.

3.   Portugal esitab komisjonile käesoleva määruse kohaldamise iga aasta 15. märtsiks järgmise teabe:

| a) | vastu võetud lubatud kogupüük; |
| --- | --- |

a)

vastu võetud lubatud kogupüük;

| b) | Portugali kogutud ja hinnatud andmed, millel vastu võetud lubatud kogupüük põhineb; |
| --- | --- |

b)

Portugali kogutud ja hinnatud andmed, millel vastu võetud lubatud kogupüük põhineb;

| c) | üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastu võetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastu võetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1.   Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 (6) artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 (6) artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2403 (7) artikli 12 lõike 7 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2403 (7) artikli 12 lõike 7 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

| d) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

| e) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

| f) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist. |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

2.   Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

3.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki, kui käesoleva määruse lisaga ei ole ette nähtud teisiti.

4.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 6

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta saaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui

| a) | selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

a)

selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

| b) | see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. |
| --- | --- |

b)

see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 7

Keelustamine

1.   Liidu kalalaevadel on keelatud püüda oranži karekala (Hoplostethus atlanticus) ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning pardal hoida, ümber laadida ja lossida oranži karekala, mis on püütud kõnealuses piirkonnas.

2.   Liidu kalalaevadel on keelatud püüda süvamerehaisid ICESi 5.–9. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 10. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 12. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ning CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 piirkonna liidu vetes ning kõnealustes piirkondades püütud süvamerehaisid pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida, välja arvatud juhul, kui õngejadaga süsisaba püügi puhul kohaldatakse vastavalt lisas sätestatule kaaspüügi lubatud kogupüüki.

Artikkel 8

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas esitatud kalavarukoode.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. KÖSTINGER

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

2

(3)  Kokkulepe 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

7

---

LISA

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole ette nähtud teisiti.

1. OSA

Liikide ja liigirühmade määratlus

| 1. | Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus on kalavarud esitatud liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamerehaid esitatakse kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises vastavustabelis esitatud tavanimetusi ja ladinakeelseid nimetusi:







  Tavanimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| Süsisaba | BSF | Aphanopus carbo |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax |
| Besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo |

1.

Tavanimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Limapead

ALF

Beryx spp.

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

| 2. | Käesolevas määruses tähendab „süvamerehaid“ järgmisi liike:







  Tavanimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| Musthaid | API | Apristurus spp. |
| Mantelhai | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Astelhaid | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Pikk-koon-süvahai | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Luits-nokkhai | DCA | Deania calcea |
| Šokolaadhai | SCK | Dalatias licha |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax |
| Hiir-saaghai | GAM | Galeus murinus |
| Kammhai | SBL | Hexanchus griseus |
| Puriuim-sigahai | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Lühikoon-hammashai | SYR | Scymnodon ringens |
| Atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Tavanimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimi

Musthaid

API

Apristurus spp.

Mantelhai

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Astelhaid

CWO

Centrophorus spp.

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Pikk-koon-süvahai

CYP

Centroscymnus crepidater

Must koletishai

CFB

Centroscyllium fabricii

Luits-nokkhai

DCA

Deania calcea

Šokolaadhai

SCK

Dalatias licha

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Hiir-saaghai

GAM

Galeus murinus

Kammhai

SBL

Hexanchus griseus

Puriuim-sigahai

OXN

Oxynotus paradoxus

Lühikoon-hammashai

SYR

Scymnodon ringens

Atlandi polaarhai

GSK

Somniosus microcephalus

2. OSA

Iga-aastased kalapüügivõimalused (eluskaalu tonnides)

| Liigid: | süvamerehaid | Püügipiirkond: | 5., 6., 7., 8. ja 9. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Liit | 7 (1) | 7 (1) | | |
| TAC | 7 (1) | 7 (1) | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 |

Liigid:

süvamerehaid

Püügipiirkond:

5., 6., 7., 8. ja 9. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(DWS/56789-)

Aasta

2019

2020

Liit

7 (1)

7 (1)

TAC

7 (1)

7 (1)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3

| Liigid: | süvamerehaid | Püügipiirkond: | 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Portugal | 7 (2) | 7 (2) | | |
| Liit | 7 (2) | 7 (2) | | |
| TAC | 7 (2) | 7 (2) | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 |

Liigid:

süvamerehaid

Püügipiirkond:

10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(DWS/10-)

Aasta

2019

2020

Portugal

7 (2)

7 (2)

Liit

7 (2)

7 (2)

TAC

7 (2)

7 (2)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3

| Liigid: | süvamerehaid | Püügipiirkond: | CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 piirkonna liidu veed
  (DWS/F3412C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Liit | 7 (3) | 7 (3) | | |
| TAC | 7 (3) | 7 (3) | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 |

Liigid:

süvamerehaid

Püügipiirkond:

CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 piirkonna liidu veed

(DWS/F3412C)

Aasta

2019

2020

Liit

7 (3)

7 (3)

TAC

7 (3)

7 (3)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3

| Liik: | süsisaba

  Alphanopus carbo | Püügipiirkond: | 5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Saksamaa | 28 | 28 | | |
| Eesti | 14 | 14 | | |
| Iirimaa | 71 | 71 | | |
| Hispaania | 140 | 140 | | |
| Prantsusmaa | 1 976 | 1 976 | | |
| Läti | 92 | 92 | | |
| Leedu | 1 | 1 | | |
| Poola | 1 | 1 | | |
| Ühendkuningriik | 140 | 140 | | |
| Muud | 7 (4) | 7 (4) | | |
| Liit | 2 470 | 2 470 | | |
| TAC | 2 470 | 2 470 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

süsisaba

Alphanopus carbo

Püügipiirkond:

5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/56712-)

Aasta

2019

2020

Saksamaa

28

28

Eesti

14

14

Iirimaa

71

71

Hispaania

140

140

Prantsusmaa

1 976

1 976

Läti

92

92

Leedu

1

1

Poola

1

1

Ühendkuningriik

140

140

Muud

7 (4)

7 (4)

Liit

2 470

2 470

TAC

2 470

2 470

| Liik: | süsisaba

  Alphanopus carbo | Püügipiirkond: | 8., 9. ja 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Hispaania | 9 | 9 | | |
| Prantsusmaa | 22 | 22 | | |
| Portugal | 2 801 | 2 801 | | |
| Liit | 2 832 | 2 832 | | |
| TAC | 2 832 | 2 832 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

süsisaba

Alphanopus carbo

Alphanopus carbo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

8., 9. ja 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/8910-)

Aasta

2019

2020

Hispaania

9

9

Prantsusmaa

22

22

Portugal

2 801

2 801

Liit

2 832

2 832

TAC

2 832

2 832

Ennetuslik TAC

| Liik: | süsisaba

  Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | CECAFi 34.1.2 piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Portugal | Määratakse kindlaks hiljem | Määratakse kindlaks hiljem | | |
| Liit | Määratakse kindlaks hiljem (5) | Määratakse kindlaks hiljem (5) | | |
| TAC | Määratakse kindlaks hiljem (5) | Määratakse kindlaks hiljem (5) | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 4 |

Liik:

Liik:

süsisaba

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

CECAFi 34.1.2 piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/C3412-)

Aasta

2019

2020

Portugal

Määratakse kindlaks hiljem

Määratakse kindlaks hiljem

Liit

Määratakse kindlaks hiljem (5)

5

Määratakse kindlaks hiljem (5)

5

TAC

Määratakse kindlaks hiljem (5)

5

Määratakse kindlaks hiljem (5)

5

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 4

| Liigid: | limapead

  Beryx spp. | Püügipiirkond: | 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Iirimaa | 8 (6) | 8 (6) | | |
| Hispaania | 57 (6) | 57 (6) | | |
| Prantsusmaa | 15 (6) | 15 (6) | | |
| Portugal | 164 (6) | 164 (6) | | |
| Ühendkuningriik | 8 (6) | 8 (6) | | |
| Liit | 252 (6) | 252 (6) | | |
| TAC | 252 (6) | 252 (6) | | Ennetuslik TAC |

Liigid:

Liigid:

limapead

Beryx spp.

Beryx

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ALF/3X14-)

Aasta

2019

2020

Iirimaa

8 (6)

6

8 (6)

6

Hispaania

57 (6)

6

57 (6)

6

Prantsusmaa

15 (6)

6

15 (6)

6

Portugal

164 (6)

6

164 (6)

6

Ühendkuningriik

8 (6)

6

8 (6)

6

Liit

252 (6)

6

252 (6)

6

TAC

252 (6)

6

252 (6)

6

Ennetuslik TAC

| Liik: | kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | 3. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Taani | 48 (7)
   (8) | 48 (7)
   (8) | | |
| Saksamaa | 0 (7)
   (8) | 0 (7)
   (8) | | |
| Rootsi | 2 (7)
   (8) | 2 (7)
   (8) | | |
| Liit | 50 (7)
   (8) | 50 (7)
   (8) | | |
| TAC | 50 (7)
   (8) | 50 (7)
   (8) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

3. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/03-)

Aasta

2019

2020

Taani

48 (7)
   (8)

7

8

48 (7)
   (8)

7

8

Saksamaa

0 (7)
   (8)

7

8

0 (7)
   (8)

7

8

Rootsi

2 (7)
   (8)

7

8

2 (7)
   (8)

7

8

Liit

50 (7)
   (8)

7

8

50 (7)
   (8)

7

8

TAC

50 (7)
   (8)

7

8

50 (7)
   (8)

7

8

Ennetuslik TAC

| Liik: | kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Saksamaa | 5 (9)
   (10) | 5 (9)
   (10) | | |
| Eesti | 37 (9)
   (10) | 37 (9)
   (10) | | |
| Iirimaa | 166 (9)
   (10) | 166 (9)
   (10) | | |
| Hispaania | 41 (9)
   (10) | 41 (9)
   (10) | | |
| Prantsusmaa | 2 108  (9)
   (10) | 2 108  (9)
   (10) | | |
| Leedu | 48 (9)
   (10) | 48 (9)
   (10) | | |
| Poola | 24 (9)
   (10) | 24 (9)
   (10) | | |
| Ühendkuningriik | 124 (9)
   (10) | 124 (9)
   (10) | | |
| Muud | 5 (9)
   (10)
   (11) | 5 (9)
   (10)
   (11) | | |
| Liit | 2 558  (9)
   (10) | 2 558  (9)
   (10) | | |
| TAC | 2 558  (9)
   (10) | 2 558  (9)
   (10) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/5B67-)

Aasta

2019

2020

Saksamaa

5 (9)
   (10)

9

10

5 (9)
   (10)

9

10

Eesti

37 (9)
   (10)

9

10

37 (9)
   (10)

9

10

Iirimaa

166 (9)
   (10)

9

10

166 (9)
   (10)

9

10

Hispaania

41 (9)
   (10)

9

10

41 (9)
   (10)

9

10

Prantsusmaa

2 108  (9)
   (10)

9

10

2 108  (9)
   (10)

9

10

Leedu

48 (9)
   (10)

9

10

48 (9)
   (10)

9

10

Poola

24 (9)
   (10)

9

10

24 (9)
   (10)

9

10

Ühendkuningriik

124 (9)
   (10)

9

10

124 (9)
   (10)

9

10

Muud

5 (9)
   (10)
   (11)

9

10

11

5 (9)
   (10)
   (11)

9

10

11

Liit

2 558  (9)
   (10)

9

10

2 558  (9)
   (10)

9

10

TAC

2 558  (9)
   (10)

9

10

2 558  (9)
   (10)

9

10

Ennetuslik TAC

| Liik: | kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Saksamaa | 15 (12)
   (13) | 15 (12)
   (13) | | |
| Iirimaa | 3 (12)
   (13) | 3 (12)
   (13) | | |
| Hispaania | 1 638  (12)
   (13) | 1 638  (12)
   (13) | | |
| Prantsusmaa | 76 (12)
   (13) | 76 (12)
   (13) | | |
| Läti | 26 (12)
   (13) | 26 (12)
   (13) | | |
| Leedu | 3 (12)
   (13) | 3 (12)
   (13) | | |
| Poola | 513 (12)
   (13) | 513 (12)
   (13) | | |
| Ühendkuningriik | 7 (12)
   (13) | 7 (12)
   (13) | | |
| Liit | 2 281  (12)
   (13) | 2 281  (12)
   (13) | | |
| TAC | 2 281  (12)
   (13) | 2 281  (12)
   (13) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/8X14-)

Aasta

2019

2020

Saksamaa

15 (12)
   (13)

12

13

15 (12)
   (13)

12

13

Iirimaa

3 (12)
   (13)

12

13

3 (12)
   (13)

12

13

Hispaania

1 638  (12)
   (13)

12

13

1 638  (12)
   (13)

12

13

Prantsusmaa

76 (12)
   (13)

12

13

76 (12)
   (13)

12

13

Läti

26 (12)
   (13)

12

13

26 (12)
   (13)

12

13

Leedu

3 (12)
   (13)

12

13

3 (12)
   (13)

12

13

Poola

513 (12)
   (13)

12

13

513 (12)
   (13)

12

13

Ühendkuningriik

7 (12)
   (13)

12

13

7 (12)
   (13)

12

13

Liit

2 281  (12)
   (13)

12

13

2 281  (12)
   (13)

12

13

TAC

2 281  (12)
   (13)

12

13

2 281  (12)
   (13)

12

13

Ennetuslik TAC

| Liik: | besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Iirimaa | 3 (14) | 3 (14) | | |
| Hispaania | 94 (14) | 84 (14) | | |
| Prantsusmaa | 5 (14) | 4 (14) | | |
| Ühendkuningriik | 12 (14) | 11 (14) | | |
| Muud | 3 (14) | 3 (14) | | |
| Liit | 117 (14) | 105 (14) | | |
| TAC | 117 (14) | 105 (14) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

besuugo

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/678-)

Aasta

2019

2020

Iirimaa

3 (14)

14

3 (14)

14

Hispaania

94 (14)

14

84 (14)

14

Prantsusmaa

5 (14)

14

4 (14)

14

Ühendkuningriik

12 (14)

14

11 (14)

14

Muud

3 (14)

14

3 (14)

14

Liit

117 (14)

14

105 (14)

14

TAC

117 (14)

14

105 (14)

14

Ennetuslik TAC

| Liik: | besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | 9. (15) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/9-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Hispaania | 117 | 117 | | |
| Portugal | 32 | 32 | | |
| Liit | 149 | 149 | | |
| TAC | 149 | 149 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

besuugo

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

9. (15) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

15

(SBR/9-)

Aasta

2019

2020

Hispaania

117

117

Portugal

32

32

Liit

149

149

TAC

149

149

Ennetuslik TAC

| Liik: | besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | 2020 | | |
| Hispaania | 5 | 5 | | |
| Portugal | 566 | 566 | | |
| Ühendkuningriik | 5 | 5 | | |
| Liit | 576 | 576 | | |
| TAC | 576 | 576 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

besuugo

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/10-)

Aasta

2019

2020

Hispaania

5

5

Portugal

566

566

Ühendkuningriik

5

5

Liit

576

576

TAC

576

576

Ennetuslik TAC

---

(1)  Ainult kaaspüük õngejadaga süsisaba püügi puhul. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

1

(2)  Ainult kaaspüük õngejadaga süsisaba sihtpüügi puhul. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

2

(3)  Ainult kaaspüük õngejadaga süsisaba sihtpüügi puhul. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

3

(4)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

4

(5)  Kinnitatakse samal tasemel, mis Portugali kvoot.

5

(6)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

6

(7)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

7

(8)  Põhja-pikksaba sihtpüük ei ole lubatud. Põhja-pikksaba (RHG/03-) kaaspüük arvestatakse kvoodist maha. See ei tohi ületada 1 % kvoodist.

8

(9)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14- kalju-tömppeakala puhul; RHG/*8X14- põhja-pikksaba kaaspüügi puhul).

9

(10)  Põhja-pikksaba sihtpüük ei ole lubatud. Põhja-pikksaba (RHG/5B67-) kaaspüük arvestatakse kvoodist maha. See ei tohi ületada 1 % kvoodist.

10

(11)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole lubatud.

11

(12)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67- kalju-tömppeakala puhul; RHG/*5B67- põhja-pikksaba kaaspüügi puhul).

12

(13)  Põhja-pikksaba sihtpüük ei ole lubatud. Põhja-pikksaba (RHG/8X14-) kaaspüük arvestatakse kvoodist maha. See ei tohi ületada 1 % kvoodist.

13

(14)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

14

(15)  Püügist GFCMi püügipiirkonnas 37.1.1 tuleb siiski teatada (SBR/F3711). Püügist CECAFi püügipiirkonnas 34.1.11 tuleb siiski teatada (SBR/F34111).

15

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/2026,

19. detsember 2018,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) IV lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eriti selle artiklit 48,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodi keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem (EMAS). EMASi eesmärk on edendada organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkusnäitajate jätkuvat parandamist keskkonnajuhtimissüsteemide kehtestamise ja rakendamise kaudu organisatsioonide poolt, nende süsteemide toimimise hindamise, keskkonnategevuse tulemuslikkust käsitleva teabe esitamise, üldsuse ja muude sidusrühmadega peetava avatud arutelu ning organisatsioonide töötajate aktiivse kaasamise kaudu. Selle eesmärgi saavutamiseks on määruse (EÜ) nr 1221/2009 lisades I–IV esitatud konkreetsed nõuded, mida organisatsioonid peavad järgima, kui nad soovivad EMASis osaleda ja end EMASis registreerida. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodi keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem (EMAS). EMASi eesmärk on edendada organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkusnäitajate jätkuvat parandamist keskkonnajuhtimissüsteemide kehtestamise ja rakendamise kaudu organisatsioonide poolt, nende süsteemide toimimise hindamise, keskkonnategevuse tulemuslikkust käsitleva teabe esitamise, üldsuse ja muude sidusrühmadega peetava avatud arutelu ning organisatsioonide töötajate aktiivse kaasamise kaudu. Selle eesmärgi saavutamiseks on määruse (EÜ) nr 1221/2009 lisades I–IV esitatud konkreetsed nõuded, mida organisatsioonid peavad järgima, kui nad soovivad EMASis osaleda ja end EMASis registreerida.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisas on sätestatud keskkonnaaruannet käsitlevad nõuded. Kõnealust lisa tuleks EMASi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes muuta. Pidades silmas asjaomaste muudatuste arvu ja laadi, on selguse huvides asjakohane asendada IV lisa tervikuna. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisas on sätestatud keskkonnaaruannet käsitlevad nõuded. Kõnealust lisa tuleks EMASi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes muuta. Pidades silmas asjaomaste muudatuste arvu ja laadi, on selguse huvides asjakohane asendada IV lisa tervikuna.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1221/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1221/2009 vastavalt muuta.

| (4) | EMASis registreeritud organisatsioonid peavad igal aastal koostama määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisa kohase keskkonnaaruande või seda kõnealuse lisa kohaselt ajakohastama. Keskkonnaaruande või ajakohastatud keskkonnaaruande peab kinnitama akrediteeritud või litsentsitud tõendaja määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 kohase tõendamise käigus, välja arvatud väikeste organisatsioonide puhul, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 7 sätestatud erandit. Ka EMASis registreerumiseks ettevalmistusi tegevad organisatsioonid peavad registreerimistaotlusele lisama kinnitatud keskkonnaaruande. Seepärast on vaja kehtestada üleminekuperiood, et anda organisatsioonidele käesoleva määruse kohaste muudatuste rakendamiseks piisavalt aega. |
| --- | --- |

(4)

EMASis registreeritud organisatsioonid peavad igal aastal koostama määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisa kohase keskkonnaaruande või seda kõnealuse lisa kohaselt ajakohastama. Keskkonnaaruande või ajakohastatud keskkonnaaruande peab kinnitama akrediteeritud või litsentsitud tõendaja määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 kohase tõendamise käigus, välja arvatud väikeste organisatsioonide puhul, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 7 sätestatud erandit. Ka EMASis registreerumiseks ettevalmistusi tegevad organisatsioonid peavad registreerimistaotlusele lisama kinnitatud keskkonnaaruande. Seepärast on vaja kehtestada üleminekuperiood, et anda organisatsioonidele käesoleva määruse kohaste muudatuste rakendamiseks piisavalt aega.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Kui keskkonnaaruanne või ajakohastatud keskkonnaaruanne tuleb kinnitada määruse (EÜ) nr 1221/2009 alusel pärast käesoleva määruse jõustumist, kuid enne 9. jaanuari 2020, võib aruande pärast tõendaja ja pädeva asutusega kooskõlastamist kinnitada käesoleva määruse artikli 1 kohast muudatust arvesse võtmata.

Kui ajakohastatud, kuid kinnitamata keskkonnaaruanne tuleb edastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 7 lõikele 3 pädevale asutusele pärast käesoleva määruse jõustumist, kuid enne 9. jaanuari 2020, võib aruande pärast pädeva asutusega kooskõlastamist kinnitada käesoleva määruse artikli 1 kohast muudatust arvesse võtmata.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

1

---

LISA

„IV LISA

KESKKONNAALANE ARUANDLUS

A.   Sissejuhatus

Keskkonnateave esitatakse selgel ja arusaadaval viisil ning see peaks eelistatavalt olema kättesaadav elektroonilises vormis. Organisatsioon määrab kindlaks sobivaima vormi, et kõnealune teave huvitatud isikutele kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks teha.

B.   Keskkonnaaruanne

Keskkonnaaruanne sisaldab vähemalt järgmisi elemente ja vastab järgmistele miinimumnõuetele:

| a) | kokkuvõte organisatsiooni tegevusest, toodetest ja teenustest ning vajaduse korral suhe kõikide emaorganisatsioonidega ning EMASi kohase registreerimise valdkonna selge ja ühetähenduslik kirjeldus koos kõnealuse registreerimisega seotud tegevuskohtade loeteluga; |
| --- | --- |

a)

kokkuvõte organisatsiooni tegevusest, toodetest ja teenustest ning vajaduse korral suhe kõikide emaorganisatsioonidega ning EMASi kohase registreerimise valdkonna selge ja ühetähenduslik kirjeldus koos kõnealuse registreerimisega seotud tegevuskohtade loeteluga;

| b) | organisatsiooni keskkonnapoliitika ja keskkonnajuhtimissüsteemi toetava juhtimisstruktuuri lühikirjeldus; |
| --- | --- |

b)

organisatsiooni keskkonnapoliitika ja keskkonnajuhtimissüsteemi toetava juhtimisstruktuuri lühikirjeldus;

| c) | organisatsiooni kõikide selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide kirjeldus, millel on oluline keskkonnamõju, kõnealuste aspektide tähtsuse kindlakstegemiseks kasutatud lähenemisviisi lühikirjeldus ning selgitus nende aspektidega seotud mõju laadi kohta; |
| --- | --- |

c)

organisatsiooni kõikide selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide kirjeldus, millel on oluline keskkonnamõju, kõnealuste aspektide tähtsuse kindlakstegemiseks kasutatud lähenemisviisi lühikirjeldus ning selgitus nende aspektidega seotud mõju laadi kohta;

| d) | tähtsate keskkonnaaspektide ja -mõjuga seotud keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

tähtsate keskkonnaaspektide ja -mõjuga seotud keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete kirjeldus;

| e) | selliste meetmete kirjeldus, mis on võetud või mida kavatsetakse võtta keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks, keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete täitmiseks ning kooskõla tagamiseks keskkonnaalaste õigusaktidega.
  Võimaluse korral tuleks viidata artikli 46 kohastes sektori võrdlusdokumentides esitatud parimatele keskkonnajuhtimise tavadele; |
| --- | --- |

e)

selliste meetmete kirjeldus, mis on võetud või mida kavatsetakse võtta keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks, keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete täitmiseks ning kooskõla tagamiseks keskkonnaalaste õigusaktidega.

Võimaluse korral tuleks viidata artikli 46 kohastes sektori võrdlusdokumentides esitatud parimatele keskkonnajuhtimise tavadele;

| f) | kokkuvõte olemasolevatest andmetest organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse asjaomase organisatsiooni olulisi keskkonnaaspekte.
  Aruanne peab sisaldama punktis C esitatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhi- ja erinäitajaid. Keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete olemasolu korral tuleb nende kohta esitada asjakohased andmed. |
| --- | --- |

f)

kokkuvõte olemasolevatest andmetest organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse asjaomase organisatsiooni olulisi keskkonnaaspekte.

Aruanne peab sisaldama punktis C esitatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhi- ja erinäitajaid. Keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete olemasolu korral tuleb nende kohta esitada asjakohased andmed.

| g) | viited olulisemate õigusaktide sätetele, mida organisatsioon peab kooskõla tagamiseks keskkonnaalaste õigusaktidega arvesse võtma, ning andmed keskkonnaalastele õigusaktidele vastavuse kohta; |
| --- | --- |

g)

viited olulisemate õigusaktide sätetele, mida organisatsioon peab kooskõla tagamiseks keskkonnaalaste õigusaktidega arvesse võtma, ning andmed keskkonnaalastele õigusaktidele vastavuse kohta;

| h) | kinnitus artikli 25 lõikes 8 sätestatud nõuete täitmise kohta ning tõendaja nimi ja akrediteerimis- või litsentsimisnumber ning kinnitamise kuupäev. Selle asemel võib esitada ka VII lisas osutatud deklaratsiooni, mille tõendaja on allkirjastanud.
  Ajakohastatud keskkonnaaruanne sisaldab vähemalt nimetatud elemente ja vastab punktides e–h sätestatud miinimumnõuetele.
  Organisatsioon võib otsustada lisada keskkonnaaruandele täiendavat faktilist teavet oma tegevuse, toodete ja teenuste kohta või erinõuete täitmise kohta oma organisatsioonis. Tõendaja peab kinnitama kogu keskkonnaaruandes esitatud teabe.
  Organisatsioon võib keskkonnaaruande esitada koos muude aruandedokumentidega (näiteks juhtimisaruanne, kestlikkusaruanne või ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva aruanne). Kui aruanne esitatakse koos eespool nimetatud aruandedokumentidega, tuleb kinnitatud ja kinnitamata teabe vahel selgelt vahet teha. Keskkonnaaruanne tuleb selgelt märgistada (selleks võib kasutada näiteks EMASi logo) ning dokumentidele tuleb lisada lühiselgitus EMASi puhul kohaldatava kinnitamismenetluse kohta. |
| --- | --- |

h)

kinnitus artikli 25 lõikes 8 sätestatud nõuete täitmise kohta ning tõendaja nimi ja akrediteerimis- või litsentsimisnumber ning kinnitamise kuupäev. Selle asemel võib esitada ka VII lisas osutatud deklaratsiooni, mille tõendaja on allkirjastanud.

Ajakohastatud keskkonnaaruanne sisaldab vähemalt nimetatud elemente ja vastab punktides e–h sätestatud miinimumnõuetele.

Organisatsioon võib otsustada lisada keskkonnaaruandele täiendavat faktilist teavet oma tegevuse, toodete ja teenuste kohta või erinõuete täitmise kohta oma organisatsioonis. Tõendaja peab kinnitama kogu keskkonnaaruandes esitatud teabe.

Organisatsioon võib keskkonnaaruande esitada koos muude aruandedokumentidega (näiteks juhtimisaruanne, kestlikkusaruanne või ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva aruanne). Kui aruanne esitatakse koos eespool nimetatud aruandedokumentidega, tuleb kinnitatud ja kinnitamata teabe vahel selgelt vahet teha. Keskkonnaaruanne tuleb selgelt märgistada (selleks võib kasutada näiteks EMASi logo) ning dokumentidele tuleb lisada lühiselgitus EMASi puhul kohaldatava kinnitamismenetluse kohta.

C.   Keskkonnategevuse tulemuslikkusnäitajatel ja kvalitatiivsel teabel põhinev aruandlus

1.   Sissejuhatus

Organisatsioonid esitavad nii keskkonnaaruandes kui ka ajakohastatud keskkonnaaruandes ülevaate organisatsiooni otseste ja kaudsete keskkonnaaspektidega seotud põhinäitajate kohta, kasutades keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhi- ja erinäitajaid, mis on esitatud allpool. Kui kvantitatiivsed andmed ei ole kättesaadavad, esitavad organisatsiooni punktis 4 kirjeldatud kvalitatiivse teabe.

Aruandes esitatakse andmed tegelike sisendite ja väljundite kohta. Kui avaldamine kahjustaks organisatsiooni äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust, juhul kui selline konfidentsiaalsus on riikliku või ühenduse õigusega majandushuvide kaitseks ette nähtud, on organisatsioonil lubatud seda teavet aruandes indeksiga siduda, näiteks kehtestades aluseks aasta (indeksinumbriga 100), millest lähtudes näidataks tegeliku sisendi/väljundi arengusuundumusi.

Näitajad peavad:

| a) | andma täpse hinnangu organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

a)

andma täpse hinnangu organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkusele;

| b) | olema lihtsalt arusaadavad ja üheselt mõistetavad; |
| --- | --- |

b)

olema lihtsalt arusaadavad ja üheselt mõistetavad;

| c) | võimaldama kindlaks teha, kas organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkus on eelmiste aastatega võrreldes suurenenud; selleks peab aruanne hõlmama vähemalt kolme tegevusaastat, tingimusel et andmed on kättesaadavad; |
| --- | --- |

c)

võimaldama kindlaks teha, kas organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkus on eelmiste aastatega võrreldes suurenenud; selleks peab aruanne hõlmama vähemalt kolme tegevusaastat, tingimusel et andmed on kättesaadavad;

| d) | võimaldama vajaduse korral võrdlust valdkondlike, riiklike või piirkondlike võrdlusalustega; |
| --- | --- |

d)

võimaldama vajaduse korral võrdlust valdkondlike, riiklike või piirkondlike võrdlusalustega;

| e) | võimaldama vajaduse korral võrdlust õigusaktide nõuetega. |
| --- | --- |

e)

võimaldama vajaduse korral võrdlust õigusaktide nõuetega.

Selleks peab organisatsioon lühidalt kirjeldama iga näitaja kohaldamisvaldkonda (sealhulgas organisatsioonilised ja materiaalsed piirangud, kohaldatavus ja arvutusmetoodika).

2.   Keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhinäitajad

| a) | Need keskenduvad keskkonnategevuse tulemuslikkusele järgmistes peamistes valdkondades:






  i) | energia; |
| --- | --- | --- |

a)

Need keskenduvad keskkonnategevuse tulemuslikkusele järgmistes peamistes valdkondades:

i)

energia;

| ii) | materjal; |
| --- | --- |

ii)

materjal;

| iii) | vesi; |
| --- | --- |

iii)

vesi;

| iv) | jäätmed; |
| --- | --- |

iv)

jäätmed;

| v) | bioloogilise mitmekesisusega seotud maakasutus ja |
| --- | --- |

v)

bioloogilise mitmekesisusega seotud maakasutus ja

| vi) | heited. |
| --- | --- |

vi)

heited.

Aruannete esitamine keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhinäitajate kohta on kohustuslik. Siiski võib organisatsioon hinnata nende näitajate asjakohasust oma oluliste keskkonnaaspektide ja mõju seisukohalt. Kui organisatsioon otsustab, et üks või mitu põhinäitajat ei ole organisatsiooni oluliste keskkonnaaspektide osas asjakohased, ei pea ta nende põhinäitajate kohta andmeid esitama. Sel juhul lisab organisatsioon keskkonnaaruandele selge ja põhjendatud selgituse, miks ta otsustas andmed esitamata jätta.

| b) | Iga põhinäitaja koosneb järgmistest elementidest:






  i) | arv A, mis tähistab kogu aastast sisendit/mõju asjaomases valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

b)

Iga põhinäitaja koosneb järgmistest elementidest:

i)

arv A, mis tähistab kogu aastast sisendit/mõju asjaomases valdkonnas;

| ii) | arv B, mis tähistab organisatsiooni tegevuse iga-aastast kontrollväärtust, ning |
| --- | --- |

ii)

arv B, mis tähistab organisatsiooni tegevuse iga-aastast kontrollväärtust, ning

| iii) | arv R, mis tähistab A ja B suhtarvu. |
| --- | --- |

iii)

arv R, mis tähistab A ja B suhtarvu.

Iga organisatsioon esitab aruande iga näitaja kõigi kolme elemendi kohta.

| c) | Kogu aastase sisendi/väljundi näitaja asjaomases valdkonnas (arv A) tuleb esitada järgmiselt:






  i) | energia puhul






  — | kogu otsene energiatarbimine, mis näitab organisatsiooni aastast energia kogutarbimist; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kogu aastase sisendi/väljundi näitaja asjaomases valdkonnas (arv A) tuleb esitada järgmiselt:

i)

energia puhul

—

kogu otsene energiatarbimine, mis näitab organisatsiooni aastast energia kogutarbimist;

| — | taastuvenergia kogutarbimine, mis näitab taastuvatest energiaallikatest pärit energia kogutarbimist organisatsiooni poolt aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

taastuvenergia kogutarbimine, mis näitab taastuvatest energiaallikatest pärit energia kogutarbimist organisatsiooni poolt aasta jooksul;

| — | kogu toodetud taastuvenergia, mis näitab kogu taastuvatest energiaallikatest pärit energiat, mille organisatsioon on aasta jooksul tootnud. |
| --- | --- |

—

kogu toodetud taastuvenergia, mis näitab kogu taastuvatest energiaallikatest pärit energiat, mille organisatsioon on aasta jooksul tootnud.

Viimase punkti kohta esitatakse teavet vaid juhul, kui organisatsiooni poolt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia koguhulk on oluliselt suurem kui organisatsiooni tarbitud taastuvenergia koguhulk, või kui organisatsioon enda toodetud taastuvenergiat ise ei tarbinud.

Kui organisatsioon tarbib või (taastuvenergia puhul) toodab eri allikatest pärit energiat (nt elekter, soojus, kütus vms), esitatakse asjaomased andmed aasta jooksul tarbitud või toodetud energia kohta vajaduse korral eraldi.

Energiakogused tuleks eelistatavalt esitada kilovatt-tundides (kWh), megavatt-tundides (MWh) või gigadžaulides (GJ) või muudes mõõtühikutes, mida tarbitud või toodetud energialiigi puhul üldiselt kasutatakse;

| ii) | materjali puhul:






  — | põhimaterjalide aastane kulu (v.a energiakandjad ja vesi), väljendatuna eelistatavalt tonnides (nt kilogrammides või tonnides) või mahuühikutes (nt kuupmeetrid (m3)) või mõnes muus asjaomase sektori puhul tavapäraselt kasutatavas mõõtühikus. |
| --- | --- | --- |

ii)

materjali puhul:

—

põhimaterjalide aastane kulu (v.a energiakandjad ja vesi), väljendatuna eelistatavalt tonnides (nt kilogrammides või tonnides) või mahuühikutes (nt kuupmeetrid (m3)) või mõnes muus asjaomase sektori puhul tavapäraselt kasutatavas mõõtühikus.

Eri liiki materjalide kasutamise puhul tuleks nende aastane kulu vajaduse korral esitada eraldi;

| iii) | vee puhul:






  — | kogu aastane veetarbimine, väljendatuna mahuühikutes (nt liitrid või kuupmeetrid (m3)); |
| --- | --- | --- |

iii)

vee puhul:

—

kogu aastane veetarbimine, väljendatuna mahuühikutes (nt liitrid või kuupmeetrid (m3));

| iv) | jäätmete puhul:






  — | kogu aastane tekitatud jäätmekogus liikide kaupa, väljendatuna eelistatavalt kaaluühikutes (nt kilogrammid või tonnid) või mahuühikutes (nt kuupmeetrid (m3)) või mõnes muus asjaomase sektori puhul tavapäraselt kasutatavas mõõtühikus; |
| --- | --- | --- |

iv)

jäätmete puhul:

—

kogu aastane tekitatud jäätmekogus liikide kaupa, väljendatuna eelistatavalt kaaluühikutes (nt kilogrammid või tonnid) või mahuühikutes (nt kuupmeetrid (m3)) või mõnes muus asjaomase sektori puhul tavapäraselt kasutatavas mõõtühikus;

| — | kogu aastane tekitatud ohtlike jäätmete kogus liikide kaupa, väljendatuna eelistatavalt kaaluühikutes (nt kilogrammid või tonnid) või kuupmeetrid (m3) või mõnes muus asjaomase sektori puhul tavapäraselt kasutatavas mõõtühikus; |
| --- | --- |

—

kogu aastane tekitatud ohtlike jäätmete kogus liikide kaupa, väljendatuna eelistatavalt kaaluühikutes (nt kilogrammid või tonnid) või kuupmeetrid (m3) või mõnes muus asjaomase sektori puhul tavapäraselt kasutatavas mõõtühikus;

| v) | bioloogilise mitmekesisusega seotud maakasutuse puhul:






  — | bioloogilise mitmekesisusega seotud maakasutuse vormid, väljendatuna pindalaühikutes (nt m2 või ha):






  — | kogu maakasutus; |
| --- | --- | --- | --- |

v)

bioloogilise mitmekesisusega seotud maakasutuse puhul:

—

bioloogilise mitmekesisusega seotud maakasutuse vormid, väljendatuna pindalaühikutes (nt m2 või ha):

—

kogu maakasutus;

| — | vettpidava materjaliga kaetud ala suurus kokku; |
| --- | --- |

—

vettpidava materjaliga kaetud ala suurus kokku;

| — | looduskaitse suunitlusega alad tegevuskohas kokku; |
| --- | --- |

—

looduskaitse suunitlusega alad tegevuskohas kokku;

| — | looduskaitse suunitlusega alad väljaspool tegevuskohta kokku. |
| --- | --- |

—

looduskaitse suunitlusega alad väljaspool tegevuskohta kokku.

„Looduskaitse suunitlusega ala“ on piirkond, mis on eelkõige ette nähtud looduskeskkonna kaitsmiseks või taastamiseks. Looduskaitse suunitlusega alad võivad asuda tegevuskohas ja hõlmata katuseid, fassaade, äravoolukohti või muid elemente, mis on kavandatud ja kohandatud bioloogilise mitmekesisuse soodustamiseks või mida hallatakse sel eesmärgil. Looduskaitse suunitlusega alad võivad asuda ka väljaspool organisatsiooni tegevuskohta, tingimusel et asjaomane ala kuulub organisatsioonile või et organisatsiooni haldab seda, ja selle peamine eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse soodustamine. Aruandes võib kirjeldada ka bioloogilise mitmekesisuse soodustamiseks ette nähtud alasid, mida hallatakse ühiselt, tingimusel et ühise haldamise ulatus on selgelt piiritletud.

„Vettpidava materjaliga kaetud ala“ on ala, kus algne pinnas on kaetud vett mitteläbilaskva materjaliga (nt teed). Pinnase muutmine vett mitteläbilaskvaks võib mõjutada keskkonda;

| vi) | heidete puhul:






  — | kogu aastane kasvuhoonegaaside heitkogus, sealhulgas vähemalt CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, NF3 ja SF6 heitkogused, väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalenttonnides. |
| --- | --- | --- |

vi)

heidete puhul:

—

kogu aastane kasvuhoonegaaside heitkogus, sealhulgas vähemalt CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, NF3 ja SF6 heitkogused, väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalenttonnides.

Organisatsioon peaks kaaluma võimalust kasutada kasvuhoonegaaside heitkogustest teatamiseks mõnda väljakujunenud meetodit, näiteks kasvuhoonegaaside protokolli.

| — | aastane koguheide õhku, sealhulgas vähemalt SO2, NOx ja PM heitkogused, väljendatuna kilogrammides või tonnides. |
| --- | --- |

—

aastane koguheide õhku, sealhulgas vähemalt SO2, NOx ja PM heitkogused, väljendatuna kilogrammides või tonnides.

| d) | Organisatsiooni tegevuse iga-aastase kontrollväärtuse (arv B) kindlaksmääramisel ja esitamisel tuleb lähtuda järgmistest nõuetest.
  Arv B peab olema:






  i) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

d)

Organisatsiooni tegevuse iga-aastase kontrollväärtuse (arv B) kindlaksmääramisel ja esitamisel tuleb lähtuda järgmistest nõuetest.

Arv B peab olema:

i)

arusaadav;

| ii) | andma kõige paremini ülevaate organisatsiooni üldisest tegevusest kogu aasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

andma kõige paremini ülevaate organisatsiooni üldisest tegevusest kogu aasta jooksul;

| iii) | võimaldama õigesti kirjeldada organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust, võttes arvesse organisatsiooni iseärasusi ja tegevust; |
| --- | --- |

iii)

võimaldama õigesti kirjeldada organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust, võttes arvesse organisatsiooni iseärasusi ja tegevust;

| iv) | kujutama endast ühist kontrollväärtust sektoris, kus organisatsioon tegutseb, näiteks:






  — | kogu aastane füüsiline väljund; |
| --- | --- | --- |

iv)

kujutama endast ühist kontrollväärtust sektoris, kus organisatsioon tegutseb, näiteks:

—

kogu aastane füüsiline väljund;

| — | töötajate koguarv; |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv;

| — | ööbimiste koguarv; |
| --- | --- |

—

ööbimiste koguarv;

| — | piirkonna elanike koguarv (avaliku halduse puhul); |
| --- | --- |

—

piirkonna elanike koguarv (avaliku halduse puhul);

| — | töödeldud jäätmete kogus tonnides (jäätmekäitlussektoris tegutsevate organisatsioonide puhul); |
| --- | --- |

—

töödeldud jäätmete kogus tonnides (jäätmekäitlussektoris tegutsevate organisatsioonide puhul);

| — | toodetud energia kokku (energiatootmissektoris tegutsevate organisatsioonide puhul); |
| --- | --- |

—

toodetud energia kokku (energiatootmissektoris tegutsevate organisatsioonide puhul);

| v) | tagama esitatud näitajate võrreldavuse aja jooksul. Pärast arvu B kindlaksmääramist võib seda kasutada ka edaspidistes keskkonnaaruannetes.
  Arvu B muutmise korral tuleb keskkonnaaruandesse lisada asjakohane selgitus. Arvu B muutmise korral peab organisatsioon tagama, et see oleks vähemalt kolme aasta jooksul võrreldav varasemate väärtustega, arvestades varasemate aastate väärtused ümber vastavalt uuele kindlaksmääratud arvule B. |
| --- | --- |

v)

tagama esitatud näitajate võrreldavuse aja jooksul. Pärast arvu B kindlaksmääramist võib seda kasutada ka edaspidistes keskkonnaaruannetes.

Arvu B muutmise korral tuleb keskkonnaaruandesse lisada asjakohane selgitus. Arvu B muutmise korral peab organisatsioon tagama, et see oleks vähemalt kolme aasta jooksul võrreldav varasemate väärtustega, arvestades varasemate aastate väärtused ümber vastavalt uuele kindlaksmääratud arvule B.

3.   Keskkonnategevuse tulemuslikkuse erinäitajad

Lisaks peavad kõik organisatsioonid igal aastal esitama tulemuslikkusandmeid selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide ja -mõjude kohta, mis on seotud organisatsiooni põhitegevusega, mis on mõõdetavad ja kontrollitavad ning mida ei ole põhinäitajate puhul arvesse võetud.

Teave nende näitajate kohta esitatakse vastavalt käesoleva punkti sissejuhatuses esitatud nõuetele.

Organisatsioon võtab võimaluse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente, et hõlbustada asjakohaste sektoripõhiste näitajate kindlaksmääramist.

4.   Olulisi keskkonnaaspekte käsitlevate aruannete esitamine kvalitatiivse teabe põhjal

Kui olulisi otseseid või kaudseid keskkonnaaspekte käsitleva aruande koostamiseks ei ole piisavalt kvantitatiivseid andmeid, kasutavad organisatsioonid oma tegevuse tulemuslikkuse kirjeldamiseks kvalitatiivset teavet.

D.   Kohalik vastutus

EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonid võivad esitada ühe ühise keskkonnaaruande, mis katab mitu geograafilist tegevuskohta.

Kuna EMASi eesmärk on tagada kohalik vastutus, tagavad organisatsioonid, et iga tegevuskoha oluline keskkonnamõju on selgelt kindlaks tehtud ning ühises keskkonnaaruandes esitatud.

D.   Teabe avalikkus

Organisatsioon tagab, et ta suudab tõendajale näidata, et kõikidel organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkusest huvitatud isikutel on hõlbus ja tasuta juurdepääs punkti B ja punkti C kohaselt nõutavale teabele. Sellise läbipaistvuse tagamiseks peaks keskkonnaaruanne eelistatult olema avalikkusele kättesaadav organisatsiooni veebilehel.

Organisatsioon tagab, et konkreetset tegevuskohta või organisatsiooni käsitlev asjakohane teave on avaldatud selle liikmesriigi või kolmanda riigi ametlikus keeles (või ühes ametlikest keeltest), kus tegevuskoht või organisatsioon asub.

Ühise keskkonnaaruande puhul tagab organisatsioon lisaks, et teave on (registreerimise eesmärgil) kättesaadav selle liikmesriigi ametlikus keeles (või ühes ametlikest keeltest), kus organisatsioon on registreeritud, või nendes liidu ametlikes keeltes (ühes ametlikus keeles), mis on kokku lepitud registreerimise eest vastutava pädeva asutusega.

Keskkonnaaruande võib kättesaadavaks teha ka muudes keeltes, tingimusel et tõlgitud dokumendi sisu on kooskõlas keskkonnaaruande originaaliga, mille tõendaja on kinnitanud, ja et selles on sõnaselgelt märgitud, et tegemist on kinnitatud dokumendi tõlkega.

---

OTSUSED

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/25

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/2027,

29. november 2018,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (edaspidi „konventsioon“), mille eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti, jõustus 4. aprillil 1947. Sellega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO). |
| --- | --- |

(1)

Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (edaspidi „konventsioon“), mille eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti, jõustus 4. aprillil 1947. Sellega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO).

| (2) | Liidu liikmesriigid on konventsiooni osalisriigid ja ICAO liikmed, samal ajal kui liidul on teatavates ICAO organites vaatlejastaatus. |
| --- | --- |

(2)

Liidu liikmesriigid on konventsiooni osalisriigid ja ICAO liikmed, samal ajal kui liidul on teatavates ICAO organites vaatlejastaatus.

| (3) | Vastavalt konventsiooni artiklile 54 võtab ICAO nõukogu vastu rahvusvahelisi standardeid ja soovituslikke tavasid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt konventsiooni artiklile 54 võtab ICAO nõukogu vastu rahvusvahelisi standardeid ja soovituslikke tavasid.

| (4) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärk lõppes detsembris 2015 edukalt Pariisi kokkuleppe vastuvõtmisega. Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ja jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega. Kõik majandussektorid peaksid aitama kaasa heite vähendamisele, seda ka rahvusvaheline lennunduses. |
| --- | --- |

(4)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärk lõppes detsembris 2015 edukalt Pariisi kokkuleppe vastuvõtmisega. Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ja jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega. Kõik majandussektorid peaksid aitama kaasa heite vähendamisele, seda ka rahvusvaheline lennunduses.

| (5) | 2016. aasta ICAO peaassamblee 39. istungjärgul otsustati resolutsioonis A39-3 töötada välja üleilmne turupõhine mehhanism, mille abil hoida rahvusvahelise lennunduse tekitatav kasvuhoonegaaside heide 2020. aasta tasemel. Liidu sellekohane seisukoht kehtestati nõukogu otsusega (EL) 2016/915 (1). |
| --- | --- |

(5)

2016. aasta ICAO peaassamblee 39. istungjärgul otsustati resolutsioonis A39-3 töötada välja üleilmne turupõhine mehhanism, mille abil hoida rahvusvahelise lennunduse tekitatav kasvuhoonegaaside heide 2020. aasta tasemel. Liidu sellekohane seisukoht kehtestati nõukogu otsusega (EL) 2016/915 (1).

| (6) | 27. juunil 2018 võttis ICAO nõukogu oma 214. istungjärgu kümnendal kohtumisel vastu konventsiooni 16. lisa IV köite esimese väljaande: keskkonnakaitset ja rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (edaspidi „CORSIA“) käsitlevad rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad. |
| --- | --- |

(6)

27. juunil 2018 võttis ICAO nõukogu oma 214. istungjärgu kümnendal kohtumisel vastu konventsiooni 16. lisa IV köite esimese väljaande: keskkonnakaitset ja rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (edaspidi „CORSIA“) käsitlevad rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad.

| (7) | CORSIAs sisalduvad normid muutuvad siduvaks konventsiooniga kehtestatud korras ja tähtaegade jooksul. Samuti muutuvad need liidule ja selle liikmesriikidele siduvaks kehtivate rahvusvaheliste lennutranspordilepingute alusel. |
| --- | --- |

(7)

CORSIAs sisalduvad normid muutuvad siduvaks konventsiooniga kehtestatud korras ja tähtaegade jooksul. Samuti muutuvad need liidule ja selle liikmesriikidele siduvaks kehtivate rahvusvaheliste lennutranspordilepingute alusel.

| (8) | Kooskõlas konventsiooni artikliga 90 jõustub CORSIA kolme kuu möödudes sellega mittenõustumisest teatamise tähtpäevast, kui enamik osalisriike ei ole teatanud oma mittenõustumisest. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas konventsiooni artikliga 90 jõustub CORSIA kolme kuu möödudes sellega mittenõustumisest teatamise tähtpäevast, kui enamik osalisriike ei ole teatanud oma mittenõustumisest.

| (9) | Konventsiooni artikkel 38 käsitleb kõrvalekaldumisi rahvusvahelistest standarditest ja menetlustest. Kõnealuse artikli kohaselt peab osalisriik, kelle arvates ei ole mõne rahvusvahelise standardi või menetluse kõiki aspekte võimalik järgida või viia oma norme ja tavasid täielikult kooskõlla rahvusvahelise standardi või menetlusega pärast selle muutmist või kes peab vajalikuks vastu võtta norme või tavasid, mis mingis üksikasjas erinevad rahvusvahelise standardiga kehtestatud normidest või tavadest, viivitamata teavitama ICAO-d oma tava ja rahvusvahelise standardiga kehtestatud tava erinevustest. |
| --- | --- |

(9)

Konventsiooni artikkel 38 käsitleb kõrvalekaldumisi rahvusvahelistest standarditest ja menetlustest. Kõnealuse artikli kohaselt peab osalisriik, kelle arvates ei ole mõne rahvusvahelise standardi või menetluse kõiki aspekte võimalik järgida või viia oma norme ja tavasid täielikult kooskõlla rahvusvahelise standardi või menetlusega pärast selle muutmist või kes peab vajalikuks vastu võtta norme või tavasid, mis mingis üksikasjas erinevad rahvusvahelise standardiga kehtestatud normidest või tavadest, viivitamata teavitama ICAO-d oma tava ja rahvusvahelise standardiga kehtestatud tava erinevustest.

| (10) | 20. juulil 2018 saatis ICAO riikidele kirja AN 1/17.14 – 18/78 („ICAO kiri“), millega nõutakse, et osalisriigid esiteks teataksid CORSIA mis tahes osaga mittenõustumisest enne 22. oktoobrit 2018 ja teiseks teataksid kõikidest erinevustest oma riigisiseste tavade ja CORSIA vahel ning vastavuse saavutamise eeldatavast kuupäevast enne 1. detsembrit 2018. |
| --- | --- |

(10)

20. juulil 2018 saatis ICAO riikidele kirja AN 1/17.14 – 18/78 („ICAO kiri“), millega nõutakse, et osalisriigid esiteks teataksid CORSIA mis tahes osaga mittenõustumisest enne 22. oktoobrit 2018 ja teiseks teataksid kõikidest erinevustest oma riigisiseste tavade ja CORSIA vahel ning vastavuse saavutamise eeldatavast kuupäevast enne 1. detsembrit 2018.

| (11) | CORSIA on kohaldatav sellise lennukikäitaja suhtes, kelle aastane CO2-heide on üle 10 000 tonni selliste rahvusvahelisteks lendudeks kasutatavate lennukite puhul, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg, välja arvatud lennud humanitaar- ja meditsiiniabi osutamiseks ning tulekustutuslennud. |
| --- | --- |

(11)

CORSIA on kohaldatav sellise lennukikäitaja suhtes, kelle aastane CO2-heide on üle 10 000 tonni selliste rahvusvahelisteks lendudeks kasutatavate lennukite puhul, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg, välja arvatud lennud humanitaar- ja meditsiiniabi osutamiseks ning tulekustutuslennud.

| (12) | CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. |
| --- | --- |

(12)

CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

| (13) | Alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2035 kohaldatakse CORSIA kompenseerimisnõudeid sellise lennukikäitaja suhtes, kes teostab rahvusvahelisi lende (nagu on määratletud II osa 1. peatüki punktis 1.1.2 ja II osa 2. peatüki punktis 2.1) ICAO kavandatavas dokumendis „CORSIA States for Chapter 3 State Pairs“ osutatud osalisriikide vahel. |
| --- | --- |

(13)

Alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2035 kohaldatakse CORSIA kompenseerimisnõudeid sellise lennukikäitaja suhtes, kes teostab rahvusvahelisi lende (nagu on määratletud II osa 1. peatüki punktis 1.1.2 ja II osa 2. peatüki punktis 2.1) ICAO kavandatavas dokumendis „CORSIA States for Chapter 3 State Pairs“ osutatud osalisriikide vahel.

| (14) | On asjakohane kehtestada seisukoht, mis võetakse liidu nimel ICAO kirjale antavas vastuses. Seda seepärast, et CORSIA võib otsustavalt mõjutada liidu õiguse, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (2) sisu. |
| --- | --- |

(14)

On asjakohane kehtestada seisukoht, mis võetakse liidu nimel ICAO kirjale antavas vastuses. Seda seepärast, et CORSIA võib otsustavalt mõjutada liidu õiguse, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (2) sisu.

| (15) | Kuna tänu CORSIA-le oleks võimalik rahvusvahelisel tasandil teha olulisi edusamme, ei peaks konventsiooni artikli 90 alusel teatama sellega mittenõustumisest. |
| --- | --- |

(15)

Kuna tänu CORSIA-le oleks võimalik rahvusvahelisel tasandil teha olulisi edusamme, ei peaks konventsiooni artikli 90 alusel teatama sellega mittenõustumisest.

| (16) | Liit toetab igakülgselt ICAO jõupingutusi, et muuta CORSIA võimalikult kiiresti toimivaks. Vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ valmistab komisjon praegu ette CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuetele vastavaid liidu õigusakte, mis peaksid jõustuma 2019. aasta jaanuariks. Ühtlasi peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võimaluste kohta, kuidas rakendada kõnealuseid vahendeid liidu õiguses. ICAO kirjas seatud tähtaeg, mille jooksul tuleb teatada võimalikest erinevustest, on liiga lühike, et liit saaks CORSIA-le vastavaid kohandusi selle ajaga vastu võtta. Seetõttu, et ICAO saaks igakülgselt arvesse võtta liidu praegust õiguslikku olukorda ning seire, aruandluse ja tõendamise valdkonnas alustatud tööd, peaksid liikmesriigid teatama ICAO kirjale antavas vastuses erinevustest vastavalt käesoleva otsuse addendum'ile. |
| --- | --- |

(16)

Liit toetab igakülgselt ICAO jõupingutusi, et muuta CORSIA võimalikult kiiresti toimivaks. Vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ valmistab komisjon praegu ette CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuetele vastavaid liidu õigusakte, mis peaksid jõustuma 2019. aasta jaanuariks. Ühtlasi peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võimaluste kohta, kuidas rakendada kõnealuseid vahendeid liidu õiguses. ICAO kirjas seatud tähtaeg, mille jooksul tuleb teatada võimalikest erinevustest, on liiga lühike, et liit saaks CORSIA-le vastavaid kohandusi selle ajaga vastu võtta. Seetõttu, et ICAO saaks igakülgselt arvesse võtta liidu praegust õiguslikku olukorda ning seire, aruandluse ja tõendamise valdkonnas alustatud tööd, peaksid liikmesriigid teatama ICAO kirjale antavas vastuses erinevustest vastavalt käesoleva otsuse addendum'ile.

| (17) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28b lõigetes 2 ja 3 käsitletakse järelevalvet ICAO tasandil tehtava töö üle. Asjakohane on teavitada ICAOd kõnealuste sätete tingimustest. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28b lõigetes 2 ja 3 käsitletakse järelevalvet ICAO tasandil tehtava töö üle. Asjakohane on teavitada ICAOd kõnealuste sätete tingimustest.

| (18) | Liidu seisukohta väljendavad need liidu liikmesriigid, kes on ICAO liikmed, |
| --- | --- |

(18)

Liidu seisukohta väljendavad need liidu liikmesriigid, kes on ICAO liikmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni poolt riikidele 20. juulil 2018 saadetud kirjale AN 1/17.14 – 18/78 antavas vastuses, on esitatud käesoleva otsuse addendum'is.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad need liidu liikmesriigid, kes on ICAO liikmed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. november 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/915 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet (ELT L 153, 10.6.2016, lk 32).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

2

---

ADDENDUM

Seoses ICAO poolt riikidele saadetud kirja AN 1/17.14 – 18/78 LISAGA C (TEATAMINE VASTAVUSEST VÕI ERINEVUSEST SEOSES 16. LISA IV KÖITEGA) teatatakse erinevustest ning sellega seoses antakse järgmised selgitused:

Üldmärkused

Liit ja selle liikmesriigid toetavad kindlalt ICAO jõupingutusi võtta maailmas rahvusvahelises lennunduses kasutusele üleilmne turupõhine meede, mis aitaks võidelda kliimamuutusega.

(Lisage siia oma riigi nimi) toetab igakülgselt ICAO jõupingutusi, et muuta CORSIA võimalikult kiiresti toimivaks. Vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ tegeletakse Euroopas praegu CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuete ülevõtmisega liidu õigusaktidesse, mis peaksid jõustuma 2019. aasta jaanuariks. Tähtaeg, mille jooksul tuleb teatada võimalikest erinevustest kooskõlas ICAO poolt riikidele saadetud kirjaga AN 1/17.14 – 18/78, on liiga lühike, et liit saaks liidu õiguse vastavaid kohandusi selle ajaga vastu võtta.

Praegusel hetkel on teatavaid erinevusi ühelt poolt direktiivi 2003/87/EÜ ja komisjoni vastu võetud üksikasjalike eeskirjade ning teiselt poolt CORSIA vahel. See käib nii seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuete kui ka kompenseerimisnõuete kohta.

Mõlema puhul kavatsetakse direktiivi 2003/87/EÜ praegune kohaldamisala läbi vaadata. Direktiivi kohaldamisel ei võeta arvesse lennuettevõtja riikkondsust ja põhimõtteliselt hõlmab see lende, mis väljuvad lennuväljalt või saabuvad lennuväljale, mis asub selle liikmesriigi territooriumil, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisel ei tehta vahet liikmesriikide ja/või EMP riikide siselendude ning nendevaheliste lendude vahel.

Seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded

CORSIAs esitatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõudeid hakatakse kohaldama alates 1. jaanuarist 2019.

Selles valdkonnas 1. detsembril 2018 kohaldama hakatavad Euroopa Liidu normid sisalduvad peamiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem. Kõnealune direktiiv on õiguslik alus selleteemalistele üksikasjalikele sätetele, mis sisalduvad komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruses (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ, ning komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruses (EL) nr 601/2012 direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta.

Tuleks märkida, et Euroopa Komisjonis on praegu vastuvõtmisel eeskirjad, millega peaks kõrvaldatama üldmärkustes nimetatud erinevused lisa 16 IV köite esimeses väljaandes sätestatud CORSIA seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuetest ning need peaksid jõustuma enne 1. jaanuari 2019.

Kompenseerimisnõuded

Kompenseerimisega seoses juhitakse tähelepanu sellele, et CORSIAs esitatud vastavaid nõudeid hakatakse kohaldama alles hilisemas etapis ning vahepealsel perioodil võidakse liidu õigust CORSIAst lähtudes muuta.

Seetõttu ei ole vaja praegu kehtivaid liidu õiguse kohaseid kompenseerimisnõudeid käsitleda põhjalikumalt kui eespool esitatud üldmärkustes.

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/29

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/2028,

4. detsember 2018,

millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi –1,5 % SKPst saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. |
| --- | --- |

(1)

22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi –1,5 % SKPst saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

| (2) | Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (3) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 2,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 1,0 % SKPst. Nõukogu soovitas, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile kõnealuse soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018. |
| --- | --- |

(2)

Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (3) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 2,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 1,0 % SKPst. Nõukogu soovitas, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile kõnealuse soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

| (3) | 18. ja 19. septembril 2018 korraldas komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 kohase tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt käsitlevad Ungari ametiasutused 2018. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgina jätkuvalt 2,4 % SKPst, mis on esitatud lähenemisprogrammis, ja seega ei kavatse nad nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitust järgida. |
| --- | --- |

(3)

18. ja 19. septembril 2018 korraldas komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 kohase tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt käsitlevad Ungari ametiasutused 2018. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgina jätkuvalt 2,4 % SKPst, mis on esitatud lähenemisprogrammis, ja seega ei kavatse nad nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitust järgida.

| (4) | 15. oktoobril 2018 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta (4). Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,4 % SKPst. Võrreldes 2018. aasta lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosiga eeldavad ametiasutused oluliselt suuremaid maksulaekumisi ja sääste tänu liidu eelarvest rahastatavate projektide kaasrahastamise kulude vähenemisele. Ent nad kavandavad ka täiendavaid kulutusi, mis tasakaalustavad täielikult nimetatud arengu mõju eelarvepuudujäägi vähenemisele. Kavandatud uutel kaalutlusõiguse alusel võetavatel meetmetel ei ole 2018. aastal eelarve puudujäägile olulist netomõju, seega ei piisa nendest, et täita nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituses esitatud nõuet. |
| --- | --- |

(4)

15. oktoobril 2018 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta (4). Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,4 % SKPst. Võrreldes 2018. aasta lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosiga eeldavad ametiasutused oluliselt suuremaid maksulaekumisi ja sääste tänu liidu eelarvest rahastatavate projektide kaasrahastamise kulude vähenemisele. Ent nad kavandavad ka täiendavaid kulutusi, mis tasakaalustavad täielikult nimetatud arengu mõju eelarvepuudujäägi vähenemisele. Kavandatud uutel kaalutlusõiguse alusel võetavatel meetmetel ei ole 2018. aastal eelarve puudujäägile olulist netomõju, seega ei piisa nendest, et täita nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituses esitatud nõuet.

| (5) | Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi alusel ulatub 2018. aasta valitsemissektori kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ja ühekordsete meetmeteta) 7,0 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku kontrollväärtuse 2,8 % (kõrvalekalle 1,6 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,4 % võrra SKPst, kusjuures soovitatud on, et see peaks suurenema 1,0 % võrra SKPst (kõrvalekalle 1,4 % SKPst). Seega mõlemad näitajad osutavad märkimisväärsele kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärgi saavutamist mõjutavad negatiivselt kolm elementi, nimelt prognoositust väiksem keskpika perioodi potentsiaalne kasvumäär ja kulude kasvu eesmärgi aluseks olev SKP deflaator, samuti teatavate meetmete kaudne mõju tuludele. Pärast nende tegurite arvessevõtmist tundub kulude kasvu eesmärk eelarvekohandust asjakohaselt kajastavat ja osutab siiski kõrvalekaldele. Struktuurse eelarvepositsiooni hindamine annab sama tulemuse. Tulude alalaekumine mõjutab struktuurset eelarvepositsiooni negatiivselt, kuid osaliselt tasakaalustab seda potentsiaalse SKP kasvu suurema punkthinnangu mõju võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seega kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet soovitatud kohandamisest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi alusel ulatub 2018. aasta valitsemissektori kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ja ühekordsete meetmeteta) 7,0 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku kontrollväärtuse 2,8 % (kõrvalekalle 1,6 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,4 % võrra SKPst, kusjuures soovitatud on, et see peaks suurenema 1,0 % võrra SKPst (kõrvalekalle 1,4 % SKPst). Seega mõlemad näitajad osutavad märkimisväärsele kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärgi saavutamist mõjutavad negatiivselt kolm elementi, nimelt prognoositust väiksem keskpika perioodi potentsiaalne kasvumäär ja kulude kasvu eesmärgi aluseks olev SKP deflaator, samuti teatavate meetmete kaudne mõju tuludele. Pärast nende tegurite arvessevõtmist tundub kulude kasvu eesmärk eelarvekohandust asjakohaselt kajastavat ja osutab siiski kõrvalekaldele. Struktuurse eelarvepositsiooni hindamine annab sama tulemuse. Tulude alalaekumine mõjutab struktuurset eelarvepositsiooni negatiivselt, kuid osaliselt tasakaalustab seda potentsiaalse SKP kasvu suurema punkthinnangu mõju võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seega kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet soovitatud kohandamisest.

| (6) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Ungari ei ole nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus ei suuda tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 2,8 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst, |
| --- | --- |

(6)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Ungari ei ole nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus ei suuda tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 2,8 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 4. detsember 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  
  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 1).

2

(3)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktide kohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en

4

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2029,

18. detsember 2018,

millega määratakse kindlaks koguselised piirangud ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8655 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, horvaadi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, saksa-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Imporditud kontrollitavate ainete liidus vabasse ringlusse lubamisel kehtivad koguselised piirangud. |
| --- | --- |

(1)

Imporditud kontrollitavate ainete liidus vabasse ringlusse lubamisel kehtivad koguselised piirangud.

| (2) | Komisjonil tuleb need piirangud kindlaks määrata ja ettevõtjatele kvoodid eraldada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil tuleb need piirangud kindlaks määrata ja ettevõtjatele kvoodid eraldada.

| (3) | Lisaks peab komisjon kindlaks määrama muude kontrollitavate ainete kui osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud kogused oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning äriühingud, kellel on õigus neid kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks peab komisjon kindlaks määrama muude kontrollitavate ainete kui osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud kogused oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning äriühingud, kellel on õigus neid kasutada.

| (4) | Eraldatud kvootide määramisega oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks tuleb tagada, et järgitakse koguselisi piiranguid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 10 lõikes 6, kohaldades komisjoni määrust (EL) nr 537/2011 (2). Kuna koguselised piirangud hõlmavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike koguseid, mille laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks antakse luba, peaks kvootide eraldamine hõlmama ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist osutatud kasutuseks. |
| --- | --- |

(4)

Eraldatud kvootide määramisega oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks tuleb tagada, et järgitakse koguselisi piiranguid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 10 lõikes 6, kohaldades komisjoni määrust (EL) nr 537/2011 (2). Kuna koguselised piirangud hõlmavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike koguseid, mille laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks antakse luba, peaks kvootide eraldamine hõlmama ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist osutatud kasutuseks.

| (5) | Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes 2019. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2019. aastal kavatsevad kõnealuseid aineid toota või importida laboris ja analüüside tegemisel kasutamiseks (3) ning kes on saanud deklaratsioonid kavandatava impordi kohta 2019. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes 2019. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2019. aastal kavatsevad kõnealuseid aineid toota või importida laboris ja analüüside tegemisel kasutamiseks (3) ning kes on saanud deklaratsioonid kavandatava impordi kohta 2019. aastal.

| (6) | Koguselised piirangud ja kvoodid tuleks kindlaks määrata ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 kooskõlas osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli kohase iga-aastase aruandlustsükliga. |
| --- | --- |

(6)

Koguselised piirangud ja kvoodid tuleks kindlaks määrata ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 kooskõlas osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli kohase iga-aastase aruandlustsükliga.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabasse ringlusse lubamise koguselised piirangud

Määruse (EÜ) nr 1005/2009 reguleerimisalasse kuuluvate kontrollitavate ainete kogused, mis pärinevad liiduvälistest allikatest ja mida on lubatud liidus vabasse ringlusse lasta, on 2019. aastal järgmised:

| Kontrollitavad ained | Kogus ODP-kilogrammides (ODP – ozone depleting potential, osoonikahandamisvõime) |
| --- | --- |
| I rühm (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühm (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) | 2 200 510,00 |
| III rühm (haloonid) | 24 247 100,00 |
| IV rühm (süsiniktetrakloriid) | 22 363 561,00 |
| V rühm (1,1,1-trikloroetaan) | 1 700 000,00 |
| VI rühm (metüülbromiid) | 480 912,00 |
| VII rühm (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) | 4 917,00 |
| VIII rühm (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) | 5 077 008,03 |
| IX rühm (bromoklorometaan) | 324 024,00 |

Kontrollitavad ained

Kogus ODP-kilogrammides (ODP – ozone depleting potential, osoonikahandamisvõime)

ozone depleting potential

I rühm (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühm (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud)

2 200 510,00

III rühm (haloonid)

24 247 100,00

IV rühm (süsiniktetrakloriid)

22 363 561,00

V rühm (1,1,1-trikloroetaan)

1 700 000,00

VI rühm (metüülbromiid)

480 912,00

VII rühm (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud)

4 917,00

VIII rühm (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud)

5 077 008,03

IX rühm (bromoklorometaan)

324 024,00

Artikkel 2

Kvootide eraldamine vabasse ringlusse lubamiseks

1.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse I lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

2.   Haloonide impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse II lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

3.   Süsiniktetrakloriidi impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse III lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

4.   1,1,1-trikloroetaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse IV lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

5.   Metüülbromiidi impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse V lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

6.   Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse VI lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

7.   Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse VII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

8.   Bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 eraldatakse VIII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

9.   Ettevõtjate individuaalsed kvoodid sätestatakse IX lisas.

Artikkel 3

Laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks eraldatavad kvoodid

Aastal 2019 laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete impordi- või tootmiskvoodid eraldatakse X lisas loetletud ettevõtjatele.

Kõnealustele ettevõtjatele ettenähtud maksimumkogused, mida 2019. aastal võib laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks toota või importida, on esitatud XI lisas.

Artikkel 4

Kehtivusaeg

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele.

| 1 | ABCR GmbH |
| --- | --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Saksamaa |

1

ABCR GmbH

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Saksamaa

2

| AGC Chemicals Europe, Ltd. |
| --- |
| York House, Hillhouse International |
| FY5 4QD Thornton Cleveleys |
| Ühendkuningriik |

AGC Chemicals Europe, Ltd.

York House, Hillhouse International

FY5 4QD Thornton Cleveleys

Ühendkuningriik

3

| Albemarle Europe SPRL |
| --- |
| Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |
| Belgia |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

Belgia

4

| Arkema France |
| --- |
| Rue Estienne d'Orves 420 |
| 92705 Colombes Cedex |
| Prantsusmaa |

Arkema France

Rue Estienne d'Orves 420

92705 Colombes Cedex

Prantsusmaa

5

| Ateliers Bigata SASU |
| --- |
| Rue Jean-Baptiste Perrin 10 |
| 33320 EYSINES |
| Prantsusmaa |

Ateliers Bigata SASU

Rue Jean-Baptiste Perrin 10

33320 EYSINES

Prantsusmaa

6

| Avocado Research Chemicals Limited |
| --- |
| Shore Road |
| LA3 2XY Lancaster |
| Ühendkuningriik |

Avocado Research Chemicals Limited

Shore Road

LA3 2XY Lancaster

Ühendkuningriik

7

| BASF Agri-Production S.A.S. |
| --- |
| Rue de Verdun 32 |
| 76410 Saint-Aubin Les Elbeuf |
| Prantsusmaa |

BASF Agri-Production S.A.S.

Rue de Verdun 32

76410 Saint-Aubin Les Elbeuf

Prantsusmaa

8

| Bayer CropScience AG |
| --- |
| Alfred-Nobel-Str. 50 |
| 40789 Monheim |
| Saksamaa |

Bayer CropScience AG

Alfred-Nobel-Str. 50

40789 Monheim

Saksamaa

9

| BDL Czech Republic s.r.o. |
| --- |
| Náměstí Českého ráje 2 |
| 51101 Turnov |
| Tšehhi Vabariik |

BDL Czech Republic s.r.o.

Náměstí Českého ráje 2

51101 Turnov

Tšehhi Vabariik

10

| Biovit d.o.o. |
| --- |
| Varazdinska ulica - Odvojak II 15 |
| HR-42000 Varazdin |
| Horvaatia |

Biovit d.o.o.

Varazdinska ulica - Odvojak II 15

HR-42000 Varazdin

Horvaatia

11

| Blue Cube Germany Assets GmbH & Co. KG |
| --- |
| Buetzflether Sand 2 |
| 21683 Stade |
| Saksamaa |

Blue Cube Germany Assets GmbH & Co. KG

Buetzflether Sand 2

21683 Stade

Saksamaa

12

| Butterworth Laboratories Ltd |
| --- |
| Waldegrave Road 54–56 |
| TW118NY London |
| Ühendkuningriik |

Butterworth Laboratories Ltd

Waldegrave Road 54–56

TW118NY London

Ühendkuningriik

13

| Ceram Optec SIA |
| --- |
| Skanstes street 7 K-1 |
| LV-1013 Riga |
| Läti |

Ceram Optec SIA

Skanstes street 7 K-1

LV-1013 Riga

Läti

14

| Chemours Netherlands B.V. |
| --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313LA Dordrecht |
| Madalmaad |

Chemours Netherlands B.V.

Baanhoekweg 22

3313LA Dordrecht

Madalmaad

15

| Daikin Refrigerants Europe GmbH |
| --- |
| Industriepark Höchst |
| 65926 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

Daikin Refrigerants Europe GmbH

Industriepark Höchst

65926 Frankfurt am Main

Saksamaa

16

| Dyneon GmbH |
| --- |
| Industrieparkstr. 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Saksamaa |

Dyneon GmbH

Industrieparkstr. 1

84508 Burgkirchen

Saksamaa

17

| EAF protect s.r.o. |
| --- |
| Karlovarská 131/50 |
| 35002 Cheb 2 |
| Tšehhi Vabariik |

EAF protect s.r.o.

Karlovarská 131/50

35002 Cheb 2

Tšehhi Vabariik

18

| ESTO Cheb s.r.o. |
| --- |
| Palackého 2087/8A |
| 35002 Cheb |
| Tšehhi Vabariik |

ESTO Cheb s.r.o.

Palackého 2087/8A

35002 Cheb

Tšehhi Vabariik

19

| F-Select GmbH |
| --- |
| Grosshesseloherstr. 18 |
| 81479 München |
| Saksamaa |

F-Select GmbH

Grosshesseloherstr. 18

81479 München

Saksamaa

20

| Fire Fighting Enterprises Ltd |
| --- |
| Hunting Gate 9 |
| SG4 0TJ Hitchin |
| Ühendkuningriik |

Fire Fighting Enterprises Ltd

Hunting Gate 9

SG4 0TJ Hitchin

Ühendkuningriik

21

| Gedeon Richter Plc. |
| --- |
| Gyömrői út 19–21. |
| H-1103 Budapest |
| Ungari |

Gedeon Richter Plc.

Gyömrői út 19–21.

H-1103 Budapest

Ungari

22

| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH |
| --- |
| Ruhrstr. 113 |
| 22761 Hamburg |
| Saksamaa |

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH

Ruhrstr. 113

22761 Hamburg

Saksamaa

23

| Gielle Di Luigi Galantucci |
| --- |
| Via Ferri Rocco 32 |
| 70022 Altamura |
| Itaalia |

Gielle Di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco 32

70022 Altamura

Itaalia

24

| GlaxoSmithKline |
| --- |
| Cobden Street |
| DD10 8EA Montrose |
| Ühendkuningriik |

GlaxoSmithKline

Cobden Street

DD10 8EA Montrose

Ühendkuningriik

25

| Halon & Refrigerant Services Ltd |
| --- |
| J Reid Trading Estate, Factory Road |
| CH5 2QJ Sandycroft |
| Ühendkuningriik |

Halon & Refrigerant Services Ltd

J Reid Trading Estate, Factory Road

CH5 2QJ Sandycroft

Ühendkuningriik

26

| Honeywell Speciality Chemicals Seelze GmbH |
| --- |
| Wunstorfer Str. 40 |
| 30926 Seelze |
| Saksamaa |

Honeywell Speciality Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Str. 40

30926 Seelze

Saksamaa

27

| Hovione FarmaCiencia SA |
| --- |
| Quinta de S. Pedro - Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugal |

Hovione FarmaCiencia SA

Quinta de S. Pedro - Sete Casas

2674-506 Loures

Portugal

28

| Hudson Technologies Europe S.r.l. |
| --- |
| Via degli Olmetti 5/B |
| 00060 Formello |
| Itaalia |

Hudson Technologies Europe S.r.l.

Via degli Olmetti 5/B

00060 Formello

Itaalia

29

| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 RE Duiven |
| Madalmaad |

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv

Marketing 43

6921 RE Duiven

Madalmaad

30

| ICL EUROPE COOPERATIEF U.A. |
| --- |
| Koningin Wilhelminaplein 30 |
| 1062 KR Amsterdam |
| Madalmaad |

ICL EUROPE COOPERATIEF U.A.

Koningin Wilhelminaplein 30

1062 KR Amsterdam

Madalmaad

31

| Intergeo LTD |
| --- |
| Industrial Park Of Thermi |
| 57001 Thessaloniki |
| Kreeka |

Intergeo LTD

Industrial Park Of Thermi

57001 Thessaloniki

Kreeka

32

| Labmix24 GmbH |
| --- |
| Jonas-Elkan-Weg 4 |
| 46499 Hamminkeln |
| Saksamaa |

Labmix24 GmbH

Jonas-Elkan-Weg 4

46499 Hamminkeln

Saksamaa

33

| LABORATORIOS MIRET S.A. |
| --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa |
| Hispaania |

LABORATORIOS MIRET S.A.

Geminis 4

08228 Terrassa

Hispaania

34

| Ludwig-Maximilians-University |
| --- |
| Butenadtstr. 5–13 (HAUS D) |
| DE-81377 München |
| Saksamaa |

Ludwig-Maximilians-University

Butenadtstr. 5–13 (HAUS D)

DE-81377 München

Saksamaa

35

| Mebrom NV |
| --- |
| Antwerpsesteenweg 45 |
| 2830 Willebroek |
| Belgia |

Mebrom NV

Antwerpsesteenweg 45

2830 Willebroek

Belgia

36

| Merck KGaA |
| --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| 64293 Darmstadt |
| Saksamaa |

Merck KGaA

Frankfurter Strasse 250

64293 Darmstadt

Saksamaa

37

| Meridian Technical Services Limited |
| --- |
| Hailey Road 14 |
| DA18 4AP Erith |
| Ühendkuningriik |

Meridian Technical Services Limited

Hailey Road 14

DA18 4AP Erith

Ühendkuningriik

38

| Mexichem UK Limited |
| --- |
| The Heath Business and Technical Park |
| WA7 4QX Runcorn, Cheshire |
| Ühendkuningriik |

Mexichem UK Limited

The Heath Business and Technical Park

WA7 4QX Runcorn, Cheshire

Ühendkuningriik

39

| Ministry of Defense - Chemical Laboratory - Den Helder |
| --- |
| Bevesierweg 4 |
| 1780CA Den Helder |
| Madalmaad |

Ministry of Defense - Chemical Laboratory - Den Helder

Bevesierweg 4

1780CA Den Helder

Madalmaad

40

| Neochema GmbH |
| --- |
| Am Kümmerling 37A |
| 55294 Bodenheim |
| Saksamaa |

Neochema GmbH

Am Kümmerling 37A

55294 Bodenheim

Saksamaa

41

| P.U. POZ-PLISZKA Sp. z o.o. |
| --- |
| Mialki Szlak 52 |
| 80–717 Gdansk |
| Poola |

P.U. POZ-PLISZKA Sp. z o.o.

Mialki Szlak 52

80–717 Gdansk

Poola

42

| Philipps-Universität Marburg |
| --- |
| Biegenstrasse 10 |
| 35032 Marburg |
| Saksamaa |

Philipps-Universität Marburg

Biegenstrasse 10

35032 Marburg

Saksamaa

43

| R.P. CHEM s.r.l. |
| --- |
| Via San Michele 47 |
| 31032 Casale sul Sile (TV) |
| Itaalia |

R.P. CHEM s.r.l.

Via San Michele 47

31032 Casale sul Sile (TV)

Itaalia

44

| Restek GmbH |
| --- |
| Schaberweg 23 |
| Bad Homburg |
| Saksamaa |

Restek GmbH

Schaberweg 23

Bad Homburg

Saksamaa

45

| Sanofi Chimie |
| --- |
| Le Bourg |
| 63480 Vertolaye |
| Prantsusmaa |

Sanofi Chimie

Le Bourg

63480 Vertolaye

Prantsusmaa

46

| Savi Technologie sp. z o.o. |
| --- |
| Psary Wolnosci 20 |
| 51–180 Gdansk |
| Poola |

Savi Technologie sp. z o.o.

Psary Wolnosci 20

51–180 Gdansk

Poola

47

| Sigma Aldrich Chimie sarl |
| --- |
| Rue de Luzais 80 |
| 38070 Saint Quentin Fallavier |
| Prantsusmaa |

Sigma Aldrich Chimie sarl

Rue de Luzais 80

38070 Saint Quentin Fallavier

Prantsusmaa

48

| Sigma-Aldrich Chemie GmbH |
| --- |
| Riedstraße 2 |
| 89555 Steinheim |
| Saksamaa |

Sigma-Aldrich Chemie GmbH

Riedstraße 2

89555 Steinheim

Saksamaa

49

| Sigma-Aldrich Company LTD |
| --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| SP8 4XT Gillingham, DORSET |
| Ühendkuningriik |

Sigma-Aldrich Company LTD

The Old Brickyard, New Road

SP8 4XT Gillingham, DORSET

Ühendkuningriik

50

| Solvay Fluor GmbH |
| --- |
| Hans-Boeckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Saksamaa |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Boeckler-Allee 20

30173 Hannover

Saksamaa

51

| Solvay Specialty Polymers France SAS |
| --- |
| Avenue de la Republique |
| 39501 Tavaux Cedex |
| Prantsusmaa |

Solvay Specialty Polymers France SAS

Avenue de la Republique

39501 Tavaux Cedex

Prantsusmaa

52

| Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate |
| Itaalia |

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate

Itaalia

53

| SPEX CertiPrep LTD |
| --- |
| Dalston Gardens 2 |
| HA7 1BQ Stanmore |
| Ühendkuningriik |

SPEX CertiPrep LTD

Dalston Gardens 2

HA7 1BQ Stanmore

Ühendkuningriik

54

| Sterling Chemical Malta Limited |
| --- |
| V. Dimech Street 4 |
| 1504 FLORIANA |
| Malta |

Sterling Chemical Malta Limited

V. Dimech Street 4

1504 FLORIANA

Malta

55

| Sterling SpA |
| --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo - Corciano (PG) |
| Itaalia |

Sterling SpA

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo - Corciano (PG)

Itaalia

56

| Syngenta Limited |
| --- |
| Priestley Road Surrey Research Park 30 |
| GU2 7YH Guildford |
| Ühendkuningriik |

Syngenta Limited

Priestley Road Surrey Research Park 30

GU2 7YH Guildford

Ühendkuningriik

57

| Tazzetti SAU |
| --- |
| Calle Roma 2 |
| 28813 Torres de la Alameda |
| Hispaania |

Tazzetti SAU

Calle Roma 2

28813 Torres de la Alameda

Hispaania

58

| Tazzetti SpA |
| --- |
| Corso Europa 600/A |
| 10088 Volpiano |
| Itaalia |

Tazzetti SpA

Corso Europa 600/A

10088 Volpiano

Itaalia

59

| Techlab SARL |
| --- |
| La tannerie 4C |
| 57072 METZ Cedex 3 |
| Prantsusmaa |

Techlab SARL

La tannerie 4C

57072 METZ Cedex 3

Prantsusmaa

60

| TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH |
| --- |
| Werner-von-Siemens-Str. 18 |
| D-97076 Würzburg |
| Saksamaa |

TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Str. 18

D-97076 Würzburg

Saksamaa

61

| Thomas Swan & Co. Ltd. |
| --- |
| Rotary Way |
| DH8 7ND Consett County Durham |
| Ühendkuningriik |

Thomas Swan & Co. Ltd.

Rotary Way

DH8 7ND Consett County Durham

Ühendkuningriik

62

| Valliscor Europa Limited |
| --- |
| 3rd Floor Kilmore House Park Lane Spencer Dock |
| D01 YE64 Dublin 1 |
| Iirimaa |

Valliscor Europa Limited

3rd Floor Kilmore House Park Lane Spencer Dock

D01 YE64 Dublin 1

Iirimaa

Brüssel, 18. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 537/2011 meetodi kohta, mille alusel määratakse laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks importida või toota lubatud kontrollitavate ainete kogused ELis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta (ELT L 147, 2.6.2011, lk 4).

2

(3)  
  ELT C 57, 15.2.2018, lk 8.

3

---

I LISA

I JA II RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ja töötlemise abiainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  ABCR GmbH (DE)
  Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)
  Syngenta Limited (UK)
  Tazzetti SAU (ES)
  Tazzetti SpA (IT)
  TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE) |
| --- |

Ettevõtja

ABCR GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Syngenta Limited (UK)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE)

---

II LISA

III RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid haloonide kasutamiseks lähteainena ja kriitiliseks kasutuseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  ABCR GmbH (DE)
  Arkema France (FR)
  Ateliers Bigata SASU (FR)
  BASF Agri-Production S.A.S. (FR)
  EAF protect s.r.o. (CZ)
  ESTO Cheb s.r.o. (CZ)
  Fire Fighting Enterprises Ltd (UK)
  Gielle Di Luigi Galantucci (IT)
  Halon & Refrigerant Services Ltd (UK)
  Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)
  Intergeo LTD (EL)
  Meridian Technical Services Limited (UK)
  P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. (PL)
  Savi Technologie sp. z o.o. (PL) |
| --- |

Ettevõtja

ABCR GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ateliers Bigata SASU (FR)

BASF Agri-Production S.A.S. (FR)

EAF protect s.r.o. (CZ)

ESTO Cheb s.r.o. (CZ)

Fire Fighting Enterprises Ltd (UK)

Gielle Di Luigi Galantucci (IT)

Halon & Refrigerant Services Ltd (UK)

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)

Intergeo LTD (EL)

Meridian Technical Services Limited (UK)

P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. (PL)

Savi Technologie sp. z o.o. (PL)

---

III LISA

IV RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid süsiniktetrakloriidi kasutamiseks lähteainena ja töötlemise abiainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  Abcr GmbH (DE)
  Arkema France (FR)
  Blue Cube Germany Assets GmbH & Co. KG (DE)
  Ceram Optec SIA (LV) |
| --- |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Blue Cube Germany Assets GmbH & Co. KG (DE)

Ceram Optec SIA (LV)

---

IV LISA

V RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid 1,1,1-trikloroetaani kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  Arkema France (FR) |
| --- |

Ettevõtja

Arkema France (FR)

---

V LISA

VI RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid metüülbromiidi kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  Abcr GmbH (DE)
  GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)
  ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)
  Mebrom NV (BE)
  Sanofi Chimie (FR)
  Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| --- |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Mebrom NV (BE)

Sanofi Chimie (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

VI LISA

VII RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  Abcr GmbH (DE)
  GlaxoSmithKline (UK)
  Hovione FarmaCiencia SA (PT)
  R.P. Chem s.r.l. (IT)
  Sanofi Chimie (FR)
  Sterling Chemical Malta Limited (MT)
  Sterling SpA (IT)
  Valliscor Europa Limited (IE) |
| --- |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

GlaxoSmithKline (UK)

Hovione FarmaCiencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sanofi Chimie (FR)

Sterling Chemical Malta Limited (MT)

Sterling SpA (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

VII LISA

VIII RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  Abcr GmbH (DE)
  AGC Chemicals Europe, Ltd. (UK)
  Arkema France (FR)
  Bayer CropScience AG (DE)
  Chemours Netherlands B.V. (NL)
  Dyneon GmbH (DE)
  Mexichem UK Limited (UK)
  Solvay Fluor GmbH (DE)
  Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)
  Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)
  Tazzetti SAU (ES)
  Tazzetti SpA (IT) |
| --- |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

AGC Chemicals Europe, Ltd. (UK)

Arkema France (FR)

Bayer CropScience AG (DE)

Chemours Netherlands B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

---

VIII LISA

IX RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid bromoklorometaani kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

| Ettevõtja

  Albemarle Europe SPRL (BE)
  ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)
  Laboratorios Miret S.A. (ES)
  Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)
  Thomas Swan & Co. Ltd. (UK)
  Valliscor Europa Limited (IE) |
| --- |

Ettevõtja

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Laboratorios Miret S.A. (ES)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Thomas Swan & Co. Ltd. (UK)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

IX LISA

(Tundlik ja konfidentsiaalne äriteave – ei avaldata)

---

X LISA

Ettevõtjad, kel on õigus ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019 toota või importida kontrollitavaid aineid laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks

| Ettevõtja

  Abcr GmbH (DE)
  Arkema France (FR)
  Avocado Research Chemicals Limited (UK)
  BDL Czech Republic s.r.o. (CZ)
  Biovit d.o.o. (HR)
  Butterworth Laboratories Ltd (UK)
  Daikin Refrigerants Europe GmbH (DE)
  F-Select GmbH (DE)
  Gedeon Richter Plc. (HU)
  Honeywell Speciality Chemicals Seelze GmbH (DE)
  Hudson Technologies Europe S.r.l. (IT)
  Labmix24 GmbH (DE)
  Ludwig-Maximilians-University (DE)
  Mebrom NV (BE)
  Merck KGaA (DE)
  Mexichem UK Limited (UK)
  Ministry of Defense - Chemical Laboratory - Den Helder (NL)
  Neochema GmbH (DE)
  Philipps-Universität Marburg (DE)
  Restek GmbH (DE)
  Sanofi Chimie (FR)
  Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)
  Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)
  Sigma-Aldrich Company LTD (UK)
  Solvay Fluor GmbH (DE)
  Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)
  SPEX CertiPrep LTD (UK)
  Techlab SARL (FR)
  Valliscor Europa LIMITED (IE) |
| --- |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Avocado Research Chemicals Limited (UK)

BDL Czech Republic s.r.o. (CZ)

Biovit d.o.o. (HR)

Butterworth Laboratories Ltd (UK)

Daikin Refrigerants Europe GmbH (DE)

F-Select GmbH (DE)

Gedeon Richter Plc. (HU)

Honeywell Speciality Chemicals Seelze GmbH (DE)

Hudson Technologies Europe S.r.l. (IT)

Labmix24 GmbH (DE)

Ludwig-Maximilians-University (DE)

Mebrom NV (BE)

Merck KGaA (DE)

Mexichem UK Limited (UK)

Ministry of Defense - Chemical Laboratory - Den Helder (NL)

Neochema GmbH (DE)

Philipps-Universität Marburg (DE)

Restek GmbH (DE)

Sanofi Chimie (FR)

Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Sigma-Aldrich Company LTD (UK)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)

SPEX CertiPrep LTD (UK)

Techlab SARL (FR)

Valliscor Europa LIMITED (IE)

---

XI LISA

(Tundlik ja konfidentsiaalne äriteave – ei avaldata)

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/47

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2030,

19. detsember 2018,

millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 909/2014

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, st 30. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, st 30. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada.

| (2) | Nagu osutati komisjoni 13. novembri 2018. aasta teatises „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019: erandolukorra tegevuskava“ (2) (edaspidi „erandolukorra tegevuskava“), võib ilma kokkuleppeta väljaastumise korral tekkida puudujääke teatavate teenuste puhul, mida osutavad liidu ettevõtjatele Ühendkuningriigis juba tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositooriumid (edaspidi „keskdepositooriumid“), mida ei ole võimalik lühikese aja jooksul asendada. Selliste ohtude ärahoidmiseks on põhjendatud ning liidu ja liikmesriikide huvides tagada, et Ühendkuningriigi keskdepositooriumid võiks jätkata teenuste osutamist liidus piiratud ajavahemikul pärast 29. märtsi 2019. |
| --- | --- |

(2)

Nagu osutati komisjoni 13. novembri 2018. aasta teatises „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019: erandolukorra tegevuskava“ (2) (edaspidi „erandolukorra tegevuskava“), võib ilma kokkuleppeta väljaastumise korral tekkida puudujääke teatavate teenuste puhul, mida osutavad liidu ettevõtjatele Ühendkuningriigis juba tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositooriumid (edaspidi „keskdepositooriumid“), mida ei ole võimalik lühikese aja jooksul asendada. Selliste ohtude ärahoidmiseks on põhjendatud ning liidu ja liikmesriikide huvides tagada, et Ühendkuningriigi keskdepositooriumid võiks jätkata teenuste osutamist liidus piiratud ajavahemikul pärast 29. märtsi 2019.

| (3) | Keskdepositooriumid on finantsturgudele väga tähtsad. Väärtpaberite registreerimine registrikannete süsteemis (edaspidi „notariteenused“) ja väärtpaberikontode hoidmine kõige kõrgemal tasandil (edaspidi „keskne hoidmisteenus“) suurendavad läbipaistvust ja kaitsevad investoreid, kuna tagavad emissiooni terviklikkuse ja hoiavad ära väärtpaberite tarbetu dubleerimise või puudumise. Keskdepositooriumid haldavad ka väärtpaberiarveldussüsteeme, mis tagavad väärtpaberitehingute sooritamise nõuetekohaselt ja õigel ajal. Need funktsioonid on äärmiselt olulised kauplemisjärgses kliirimis- ja arveldusprotsessis ning seetõttu liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsuse seisukohast esmatähtsad. Väärtpaberiarveldussüsteemid on esmatähtsad ka rahapoliitika jaoks, kuna need on tihedalt seotud rahapoliitiliste toimingute tagatise kindlustamisega. Peale selle kasutavad Iirimaa turuosalised Ühendkuningriigi keskdepositooriumi teenuseid seoses äriühingute väärtpaberitega ja börsil kaubeldavate fondidega, mis on asutatud Iirimaa siseriikliku õiguse alusel. |
| --- | --- |

(3)

Keskdepositooriumid on finantsturgudele väga tähtsad. Väärtpaberite registreerimine registrikannete süsteemis (edaspidi „notariteenused“) ja väärtpaberikontode hoidmine kõige kõrgemal tasandil (edaspidi „keskne hoidmisteenus“) suurendavad läbipaistvust ja kaitsevad investoreid, kuna tagavad emissiooni terviklikkuse ja hoiavad ära väärtpaberite tarbetu dubleerimise või puudumise. Keskdepositooriumid haldavad ka väärtpaberiarveldussüsteeme, mis tagavad väärtpaberitehingute sooritamise nõuetekohaselt ja õigel ajal. Need funktsioonid on äärmiselt olulised kauplemisjärgses kliirimis- ja arveldusprotsessis ning seetõttu liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsuse seisukohast esmatähtsad. Väärtpaberiarveldussüsteemid on esmatähtsad ka rahapoliitika jaoks, kuna need on tihedalt seotud rahapoliitiliste toimingute tagatise kindlustamisega. Peale selle kasutavad Iirimaa turuosalised Ühendkuningriigi keskdepositooriumi teenuseid seoses äriühingute väärtpaberitega ja börsil kaubeldavate fondidega, mis on asutatud Iirimaa siseriikliku õiguse alusel.

| (4) | Alates 30. märtsist 2019 saavad Ühendkuningriigi keskdepositooriumid kolmanda riigi keskdepositooriumideks ning nad võivad osutada liidu liikmesriigi õiguse alusel emiteeritud finantsinstrumentide puhul notari- ja keskseid hoidmisteenuseid üksnes juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) neid määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 kohaselt tunnustab. Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tunnustamise puudumise korral ei tohi liidu emitendid kasutada Ühendkuningriigi keskdepositooriume nimetatud õiguse alusel emiteeritud võõrandatavate väärtpaberite kohta keskdepositooriumis registrikande tegemiseks vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 3. Selline olukord võib tekitada emitentidele ajutisi raskusi nende õiguslike kohustuste täitmisel. Erandolukorra tegevuskava kohaselt on seega vaja, et kõnealuses erandolukorras käsitatakse Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda rangelt piiratud ajavahemikul ja eritingimustel samaväärsena, nii et need keskdepositooriumid saaksid jätkata notari- ja hoidmisteenuste osutamist liidus. |
| --- | --- |

(4)

Alates 30. märtsist 2019 saavad Ühendkuningriigi keskdepositooriumid kolmanda riigi keskdepositooriumideks ning nad võivad osutada liidu liikmesriigi õiguse alusel emiteeritud finantsinstrumentide puhul notari- ja keskseid hoidmisteenuseid üksnes juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) neid määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 kohaselt tunnustab. Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tunnustamise puudumise korral ei tohi liidu emitendid kasutada Ühendkuningriigi keskdepositooriume nimetatud õiguse alusel emiteeritud võõrandatavate väärtpaberite kohta keskdepositooriumis registrikande tegemiseks vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 3. Selline olukord võib tekitada emitentidele ajutisi raskusi nende õiguslike kohustuste täitmisel. Erandolukorra tegevuskava kohaselt on seega vaja, et kõnealuses erandolukorras käsitatakse Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda rangelt piiratud ajavahemikul ja eritingimustel samaväärsena, nii et need keskdepositooriumid saaksid jätkata notari- ja hoidmisteenuste osutamist liidus.

| (5) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 9 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud keskdepositooriumide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 9 olema täidetud kolm tingimust.

| (6) | Esiteks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kõnealuse kolmanda riigi keskdepositooriumid täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on sisuliselt samaväärsed määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetega. Kuni 29. märtsini 2019 on Ühendkuningriigi keskdepositooriumid kohustatud järgima määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõudeid. Osana Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusest võttis Ühendkuningriik 26. juunil 2018 määruse (EL) nr 909/2014 sätted üle Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse alates Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Esiteks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kõnealuse kolmanda riigi keskdepositooriumid täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on sisuliselt samaväärsed määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetega. Kuni 29. märtsini 2019 on Ühendkuningriigi keskdepositooriumid kohustatud järgima määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõudeid. Osana Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusest võttis Ühendkuningriik 26. juunil 2018 määruse (EL) nr 909/2014 sätted üle Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse alates Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäevast.

| (7) | Teiseks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kolmandas riigis asutatud keskdepositooriumide suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet, kontrolli ja täitmismeetmeid. Kuni 29. märtsini 2019 on Ühendkuningriigi keskdepositooriumid vastavalt Ühendkuningriigi siseriiklikule õigusele ja kooskõlas määrusega (EL) nr 909/2014 Inglise Panga järelevalve all. Määruse (EL) nr 909/2014 Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise raames jääb Inglise Pank vastutavaks keskdepositooriumide järelevalve eest ning Inglise Panga järelevalve- ja kontrolli-, täitevolitused keskdepositooriumide suhtes jäävad sisuliselt samaks. |
| --- | --- |

(7)

Teiseks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kolmandas riigis asutatud keskdepositooriumide suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet, kontrolli ja täitmismeetmeid. Kuni 29. märtsini 2019 on Ühendkuningriigi keskdepositooriumid vastavalt Ühendkuningriigi siseriiklikule õigusele ja kooskõlas määrusega (EL) nr 909/2014 Inglise Panga järelevalve all. Määruse (EL) nr 909/2014 Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise raames jääb Inglise Pank vastutavaks keskdepositooriumide järelevalve eest ning Inglise Panga järelevalve- ja kontrolli-, täitevolitused keskdepositooriumide suhtes jäävad sisuliselt samaks.

| (8) | Kolmandaks tuleb kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikus ette näha tulemuslik samaväärne süsteem kolmanda riigi õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud keskdepositooriumide tunnustamiseks. See tagatakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 25 sätestatud samaväärsussüsteemi ülevõtmisega Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse. |
| --- | --- |

(8)

Kolmandaks tuleb kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikus ette näha tulemuslik samaväärne süsteem kolmanda riigi õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud keskdepositooriumide tunnustamiseks. See tagatakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 25 sätestatud samaväärsussüsteemi ülevõtmisega Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse.

| (9) | Komisjon järeldab, et Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatav Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord vastab liidust väljaastumisele järgneval päeval määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 9 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon järeldab, et Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatav Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord vastab liidust väljaastumisele järgneval päeval määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 9 sätestatud tingimustele.

| (10) | Käesolev otsus põhineb Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgneval päeval Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldataval õigus- ja järelevalvekorral. Seda õigus- ja järelevalvekorda tuleks pidada samaväärseks üksnes juhul, kui keskdepositooriumide suhtes kohaldatavad Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse nõuded jäävad kehtima ning neid kohaldatakse ja nende täitmine tagatakse ka edaspidi tulemuslikult ja järjepidevalt. Seega on ESMA ja Inglise Panga vaheline tulemuslik teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine üks samaväärsena käsitamise peamisi tingimusi. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus põhineb Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgneval päeval Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldataval õigus- ja järelevalvekorral. Seda õigus- ja järelevalvekorda tuleks pidada samaväärseks üksnes juhul, kui keskdepositooriumide suhtes kohaldatavad Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse nõuded jäävad kehtima ning neid kohaldatakse ja nende täitmine tagatakse ka edaspidi tulemuslikult ja järjepidevalt. Seega on ESMA ja Inglise Panga vaheline tulemuslik teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine üks samaväärsena käsitamise peamisi tingimusi.

| (11) | See teabevahetus nõuab laiaulatuslike ja tõhusate koostöölepingute sõlmimist vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikele 10. Nende koostöölepingutega tuleks tagada ka võimalus jagada kogu asjakohast teavet määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 5 osutatud asutustega, kaasa arvatud Euroopa Keskpank ja muud Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed, et konsulteerida nende asutustega Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tunnustatud staatuse küsimuses või kui nimetatud teave on nendele asutustele vajalik järelevalvekohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(11)

See teabevahetus nõuab laiaulatuslike ja tõhusate koostöölepingute sõlmimist vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikele 10. Nende koostöölepingutega tuleks tagada ka võimalus jagada kogu asjakohast teavet määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 5 osutatud asutustega, kaasa arvatud Euroopa Keskpank ja muud Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed, et konsulteerida nende asutustega Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tunnustatud staatuse küsimuses või kui nimetatud teave on nendele asutustele vajalik järelevalvekohustuste täitmiseks.

| (12) | Erandolukorras, kus Ühendkuningriigi liidust väljaastumine toimub ilma lepinguta, ning võttes arvesse Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tähtsust turuosalistele liidus, tuleb määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõike 10 kohaselt sõlmitud koostöölepingutega tagada, et ESMA-l on vahetu ja pidev juurdepääs kogu enda taotletavale teabele. Kõnealune teave hõlmab muu hulgas teavet, mis võimaldab hinnata olulisi riske, mida Ühendkuningriigi keskdepositooriumid liidule või liikmesriikidele otseselt või kaudselt avaldavad. Koostöölepingutes tuleks seega täpsustada järgmist: ESMA, keskdepositooriumi filiaali omavate või keskdepositooriumi teenuseid osutavate liikmesriikide (edaspidi „vastuvõttev liikmesriik“) pädevate asutuste ning Inglise Panga vahelise teabevahetuse mehhanism, kaasa arvatud juurdepääs Ühendkuningriigi keskdepositooriume käsitlevale mis tahes teabele, mida ESMA taotleb, eriti juurdepääs vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse taotletavale teabele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 7 osutatud juhtudel seoses Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tegevust vastuvõtvas liikmesriigis käsitlevate regulaarsete aruannetega; Ühendkuningriigi keskdepositooriumi korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide liikmete ja emitentide nimed ning mis tahes muu asjakohane teave Ühendkuningriigi keskdepositooriumi tegevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis; ESMA kiire teavitamine Ühendkuningriigi keskdepositooriumidega seotud mis tahes muutustest, mis võivad mõjutada liidu rahapoliitikat, ning mis tahes muutustest Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavas õigus- ja järelevalvekorras; mehhanism ESMA kiireks teavitamiseks, kui Inglise Pank leiab, et tema järelevalve alla kuuluv keskdepositoorium ei täida tegevusloa saamise tingimusi või ei järgi muud kohaldatavat õigust; järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused, sealhulgas vajaduse korral kohapealsed kontrollid. |
| --- | --- |

(12)

Erandolukorras, kus Ühendkuningriigi liidust väljaastumine toimub ilma lepinguta, ning võttes arvesse Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tähtsust turuosalistele liidus, tuleb määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõike 10 kohaselt sõlmitud koostöölepingutega tagada, et ESMA-l on vahetu ja pidev juurdepääs kogu enda taotletavale teabele. Kõnealune teave hõlmab muu hulgas teavet, mis võimaldab hinnata olulisi riske, mida Ühendkuningriigi keskdepositooriumid liidule või liikmesriikidele otseselt või kaudselt avaldavad. Koostöölepingutes tuleks seega täpsustada järgmist: ESMA, keskdepositooriumi filiaali omavate või keskdepositooriumi teenuseid osutavate liikmesriikide (edaspidi „vastuvõttev liikmesriik“) pädevate asutuste ning Inglise Panga vahelise teabevahetuse mehhanism, kaasa arvatud juurdepääs Ühendkuningriigi keskdepositooriume käsitlevale mis tahes teabele, mida ESMA taotleb, eriti juurdepääs vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse taotletavale teabele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 7 osutatud juhtudel seoses Ühendkuningriigi keskdepositooriumide tegevust vastuvõtvas liikmesriigis käsitlevate regulaarsete aruannetega; Ühendkuningriigi keskdepositooriumi korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide liikmete ja emitentide nimed ning mis tahes muu asjakohane teave Ühendkuningriigi keskdepositooriumi tegevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis; ESMA kiire teavitamine Ühendkuningriigi keskdepositooriumidega seotud mis tahes muutustest, mis võivad mõjutada liidu rahapoliitikat, ning mis tahes muutustest Ühendkuningriigi keskdepositooriumide suhtes kohaldatavas õigus- ja järelevalvekorras; mehhanism ESMA kiireks teavitamiseks, kui Inglise Pank leiab, et tema järelevalve alla kuuluv keskdepositoorium ei täida tegevusloa saamise tingimusi või ei järgi muud kohaldatavat õigust; järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused, sealhulgas vajaduse korral kohapealsed kontrollid.

| (13) | Komisjon jälgib koostöös ESMAga mis tahes muudatusi õigus- ja järelevalvekorras, mis võivad mõjutada Ühendkuningriigi keskdepositooriume, samuti turu arengut ning järelevalvealast koostööd, sealhulgas kiiret teabevahetust ESMA ja Inglise Panga vahel. Komisjon võib igal ajal algatada läbivaatuse, kui asjaomased sündmused tingivad vajaduse, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust, kaasa arvatud juhul, kui ESMA ja Inglise Panga vahel sõlmitud koostöölepingute tingimustest ei peeta kinni või kui need ei võimalda tulemuslikult hinnata riski, mida Ühendkuningriigi keskdepositooriumid avaldavad liidule või liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon jälgib koostöös ESMAga mis tahes muudatusi õigus- ja järelevalvekorras, mis võivad mõjutada Ühendkuningriigi keskdepositooriume, samuti turu arengut ning järelevalvealast koostööd, sealhulgas kiiret teabevahetust ESMA ja Inglise Panga vahel. Komisjon võib igal ajal algatada läbivaatuse, kui asjaomased sündmused tingivad vajaduse, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust, kaasa arvatud juhul, kui ESMA ja Inglise Panga vahel sõlmitud koostöölepingute tingimustest ei peeta kinni või kui need ei võimalda tulemuslikult hinnata riski, mida Ühendkuningriigi keskdepositooriumid avaldavad liidule või liikmesriikidele.

| (14) | Võttes arvesse Ühendkuningriigi ja liidu vaheliste suhete edaspidist ebakindlust ning selle võimalikku mõju liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsusele ja ühtse turu terviklikkusele, peaks käesolev otsus kehtima kuni 30. märtsini 2021. Käesolevas otsuses antud hinnang ei piira seetõttu mis tahes edasisi hinnanguid keskdepositooriume käsitlevale Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorrale ning sellele ei tohiks tugineda väljaspool käesoleva otsuse eesmärke. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse Ühendkuningriigi ja liidu vaheliste suhete edaspidist ebakindlust ning selle võimalikku mõju liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsusele ja ühtse turu terviklikkusele, peaks käesolev otsus kehtima kuni 30. märtsini 2021. Käesolevas otsuses antud hinnang ei piira seetõttu mis tahes edasisi hinnanguid keskdepositooriume käsitlevale Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorrale ning sellele ei tohiks tugineda väljaspool käesoleva otsuse eesmärke.

| (15) | Käesolev otsus peaks jõustuma kiiremas korras ja seda tuleks hakata kohaldama kuupäeval, mis järgneb kuupäevale, mil lõpetatakse aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev otsus peaks jõustuma kiiremas korras ja seda tuleks hakata kohaldama kuupäeval, mis järgneb kuupäevale, mil lõpetatakse aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 kohaldamisel loetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord, mis hõlmab finantsteenuste ja -turgude 2000. aasta seadust ja Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadust ning mida kohaldatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis juba asutatud ja tegevusloa saanud keskdepositooriumide suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpetatakse aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

Käesolevat otsust ei kohaldata ühelgi järgmisel juhul:

| a) | kõnealuseks kuupäevaks on jõustunud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping; |
| --- | --- |

a)

kõnealuseks kuupäevaks on jõustunud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping;

| b) | on tehtud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi. |
| --- | --- |

b)

on tehtud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi.

Käesolev otsus kehtib kuni 30. märtsini 2021.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 257, 28.8.2014, lk 1.

1

(2)  COM(2018) 880 final.

2

---

| 20.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2031,

19. detsember 2018,

millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teatest, s.t alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teatest, s.t alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada.

| (2) | Nagu osutati komisjoni 13. novembri 2018. aasta teatises „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019: erandolukorra tegevuskava“ (2) (edaspidi „erandolukorra tegevuskava“), võivad ilma kokkuleppeta väljaastumise korral avalduda ohud liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsusele. Selliste ohtude ärahoidmiseks on põhjendatud ning liidu ja liikmesriikide huvides tagada, et kesksed vastaspooled, kes on Ühendkuningriigis juba tegevusloa saanud (edaspidi „Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled“), võivad jätkata kliirimisteenuste osutamist liidus piiratud ajavahemikul pärast 29. märtsi 2019. |
| --- | --- |

(2)

Nagu osutati komisjoni 13. novembri 2018. aasta teatises „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019: erandolukorra tegevuskava“ (2) (edaspidi „erandolukorra tegevuskava“), võivad ilma kokkuleppeta väljaastumise korral avalduda ohud liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsusele. Selliste ohtude ärahoidmiseks on põhjendatud ning liidu ja liikmesriikide huvides tagada, et kesksed vastaspooled, kes on Ühendkuningriigis juba tegevusloa saanud (edaspidi „Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled“), võivad jätkata kliirimisteenuste osutamist liidus piiratud ajavahemikul pärast 29. märtsi 2019.

| (3) | Keskne kliirimine suurendab turu läbipaistvust, maandab krediidiriske ja vähendab edasikandumise riski keskse vastaspoole ühe või mitme liikme kohustuste täitmatajätmise korral. Selliste teenuste osutamine on seega finantsstabiilsuse seisukohast äärmiselt tähtis. Kliirimisteenuste osutamise katkemine võib mõjutada ka keskpankade rahapoliitika elluviimist, kui tehinguid kliiritakse liidu keskpanga emiteeritud vääringus. Lisaks on kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumendid esmatähtsad finantsvahendajatele ja nende klientidele, et maandada näiteks intressiriske, ning kliirimisteenuste osutamise katkemine võib seega tekitada riske liidu reaalmajandusele. |
| --- | --- |

(3)

Keskne kliirimine suurendab turu läbipaistvust, maandab krediidiriske ja vähendab edasikandumise riski keskse vastaspoole ühe või mitme liikme kohustuste täitmatajätmise korral. Selliste teenuste osutamine on seega finantsstabiilsuse seisukohast äärmiselt tähtis. Kliirimisteenuste osutamise katkemine võib mõjutada ka keskpankade rahapoliitika elluviimist, kui tehinguid kliiritakse liidu keskpanga emiteeritud vääringus. Lisaks on kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumendid esmatähtsad finantsvahendajatele ja nende klientidele, et maandada näiteks intressiriske, ning kliirimisteenuste osutamise katkemine võib seega tekitada riske liidu reaalmajandusele.

| (4) | 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus kogu maailmas üle 500 triljoni euro, millest intressimäära tuletisinstrumendid moodustavad enam kui 75 % ja välisvaluuta tuletisinstrumendid ligi 20 %. Ligikaudu 30 % kõigist börsivälistest tuletusinstrumentidest on nomineeritud eurodes ja muudes liidu vääringutes. Börsiväliste tuletisinstrumentide keskse kliirimise turg on väga kontsentreeritud; eriti on seda börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide keskse kliirimise turg, kus 97 % kliirimisest toimub ühes Ühendkuningriigi keskses vastaspooles (3). |
| --- | --- |

(4)

31. detsembri 2017. aasta seisuga oli börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus kogu maailmas üle 500 triljoni euro, millest intressimäära tuletisinstrumendid moodustavad enam kui 75 % ja välisvaluuta tuletisinstrumendid ligi 20 %. Ligikaudu 30 % kõigist börsivälistest tuletusinstrumentidest on nomineeritud eurodes ja muudes liidu vääringutes. Börsiväliste tuletisinstrumentide keskse kliirimise turg on väga kontsentreeritud; eriti on seda börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide keskse kliirimise turg, kus 97 % kliirimisest toimub ühes Ühendkuningriigi keskses vastaspooles (3).

| (5) | Alates 30. märtsist 2019 saavad Ühendkuningriigi kesksetest vastaspooltest kolmanda riigi kesksed vastaspooled ning nad võivad osutada kliirimisteenuseid üksnes juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) neid määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustab. Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustamise puudumise korral ei tohi liidus asutatud vastaspooled kliirida börsiväliseid tuletisinstrumente, mille kliirimiskohustus on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaselt Ühendkuningriigi kesksetel vastaspooltel. Selline olukord võib tekitada nendele vastaspooltele ajutisi raskusi kliirimiskohustuse täitmisel, mis omakorda võib ohustada liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsust ning rahapoliitika elluviimist. Erandolukorra tegevuskava kohaselt on seega vaja, et kõnealuses erandolukorras käsitatakse Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda rangelt piiratud ajavahemikul ja eritingimustel samaväärsena, nii et need kesksed vastaspooled saaksid jätkata kliirimisteenuste osutamist liidus. |
| --- | --- |

(5)

Alates 30. märtsist 2019 saavad Ühendkuningriigi kesksetest vastaspooltest kolmanda riigi kesksed vastaspooled ning nad võivad osutada kliirimisteenuseid üksnes juhul, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) neid määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustab. Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustamise puudumise korral ei tohi liidus asutatud vastaspooled kliirida börsiväliseid tuletisinstrumente, mille kliirimiskohustus on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaselt Ühendkuningriigi kesksetel vastaspooltel. Selline olukord võib tekitada nendele vastaspooltele ajutisi raskusi kliirimiskohustuse täitmisel, mis omakorda võib ohustada liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsust ning rahapoliitika elluviimist. Erandolukorra tegevuskava kohaselt on seega vaja, et kõnealuses erandolukorras käsitatakse Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda rangelt piiratud ajavahemikul ja eritingimustel samaväärsena, nii et need kesksed vastaspooled saaksid jätkata kliirimisteenuste osutamist liidus.

| (6) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (7) | Esiteks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagama, et kõnealuse kolmanda riigi kesksed vastaspooled täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. Kuni 29. märtsini 2019 on määrus (EL) nr 648/2012 Ühendkuningriigis vahetult kohaldatav ja Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled, kellele on antud tegevusluba nimetatud määruse artikli 14 alusel, peavad seega järgima määruse nõudeid. Osana Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusest võttis Ühendkuningriik 26. juunil 2018 määruse (EL) nr 648/2012 sätted üle Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse alates Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Esiteks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagama, et kõnealuse kolmanda riigi kesksed vastaspooled täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. Kuni 29. märtsini 2019 on määrus (EL) nr 648/2012 Ühendkuningriigis vahetult kohaldatav ja Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled, kellele on antud tegevusluba nimetatud määruse artikli 14 alusel, peavad seega järgima määruse nõudeid. Osana Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusest võttis Ühendkuningriik 26. juunil 2018 määruse (EL) nr 648/2012 sätted üle Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse alates Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäevast.

| (8) | Teiseks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes võetakse tõhusaid täitmismeetmeid. Kuni 29. märtsini 2019 on Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled vastavalt Ühendkuningriigi siseriiklikule õigusele ja kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012 Inglise Panga järelevalve all (4). Määruse (EL) nr 648/2012 Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise raames jääb Inglise Pank vastutavaks kesksete vastaspoolte järelevalve eest ning Inglise Panga järelevalve- ja täitevolitused kesksete vastaspoolte suhtes jäävad sisuliselt samaks. |
| --- | --- |

(8)

Teiseks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes võetakse tõhusaid täitmismeetmeid. Kuni 29. märtsini 2019 on Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled vastavalt Ühendkuningriigi siseriiklikule õigusele ja kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012 Inglise Panga järelevalve all (4). Määruse (EL) nr 648/2012 Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise raames jääb Inglise Pank vastutavaks kesksete vastaspoolte järelevalve eest ning Inglise Panga järelevalve- ja täitevolitused kesksete vastaspoolte suhtes jäävad sisuliselt samaks.

| (9) | Kolmandaks tuleb kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikus ette näha tulemuslik samaväärne süsteem kolmanda riigi õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. See tagatakse määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud samaväärsussüsteemi ülevõtmisega Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse. |
| --- | --- |

(9)

Kolmandaks tuleb kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikus ette näha tulemuslik samaväärne süsteem kolmanda riigi õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. See tagatakse määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud samaväärsussüsteemi ülevõtmisega Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse.

| (10) | Komisjon järeldab, et Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord vastab liidust väljaastumisele järgneval päeval määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon järeldab, et Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord vastab liidust väljaastumisele järgneval päeval määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele.

| (11) | Käesolev otsus põhineb Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgneval päeval Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldataval õigus- ja järelevalvekorral. Seda õigus- ja järelevalvekorda tuleks pidada samaväärseks üksnes juhul, kui kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse nõuded jäävad kehtima ning neid kohaldatakse ja nende täitmine tagatakse ka edaspidi tulemuslikult ja järjepidevalt. Seega on ESMA ja Inglise Panga vaheline tulemuslik teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine üks peamisi samaväärsena käsitamise tingimusi. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus põhineb Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgneval päeval Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldataval õigus- ja järelevalvekorral. Seda õigus- ja järelevalvekorda tuleks pidada samaväärseks üksnes juhul, kui kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse nõuded jäävad kehtima ning neid kohaldatakse ja nende täitmine tagatakse ka edaspidi tulemuslikult ja järjepidevalt. Seega on ESMA ja Inglise Panga vaheline tulemuslik teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine üks peamisi samaväärsena käsitamise tingimusi.

| (12) | See teabevahetus nõuab laiaulatuslike ja tõhusate koostöölepingute sõlmimist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 7. Nende koostöölepingutega tuleks tagada ka võimalus jagada kogu asjakohast teavet määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 3 osutatud asutustega, kaasa arvatud Euroopa Keskpank ja muud Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed, et konsulteerida nende asutustega Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustatud staatuse küsimuses või kui nimetatud teave on nendele asutustele vajalik järelevalvekohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(12)

See teabevahetus nõuab laiaulatuslike ja tõhusate koostöölepingute sõlmimist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 7. Nende koostöölepingutega tuleks tagada ka võimalus jagada kogu asjakohast teavet määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 3 osutatud asutustega, kaasa arvatud Euroopa Keskpank ja muud Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed, et konsulteerida nende asutustega Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustatud staatuse küsimuses või kui nimetatud teave on nendele asutustele vajalik järelevalvekohustuste täitmiseks.

| (13) | Erandolukorras, kus Ühendkuningriigi liidust väljaastumine toimub ilma lepinguta, tuleb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 7 kohaselt sõlmitud koostöölepingutega tagada, et ESMA-l on vahetu ja pidev juurdepääs kogu enda taotletavale teabele. Kõnealune teave hõlmab muu hulgas teavet, mis võimaldab hinnata olulisi riske, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled liidule või liikmesriikidele otseselt või kaudselt avaldavad. Koostöölepingutes tuleks seega täpsustada Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte kliirimistegevusega seotud kiire teabevahetuse mehhanisme ja menetlusi, mis käsitlevad liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumente, kauplemiskohti, kliiringuosalisi ning liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute tütarettevõtjaid; koostalitluskokkuleppeid teiste kesksete vastaspooltega; omavahendeid; tagatisfondide moodustamist ja kalibreerimist, võimendustagatist, likviidseid vahendeid ja tagatisportfelle, kaasa arvatud stressitestid; kiiret teavitamist mis tahes muutustest, mis mõjutavad Ühendkuningriigi keskseid vastaspooli või nende suhtes kehtivat Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorda; mehhanismi ESMA kiireks teavitamiseks mis tahes muutustest seoses Ühendkuningriigi kesksete vastaspooltega, mis võivad mõjutada liidu rahapoliitikat. |
| --- | --- |

(13)

Erandolukorras, kus Ühendkuningriigi liidust väljaastumine toimub ilma lepinguta, tuleb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 7 kohaselt sõlmitud koostöölepingutega tagada, et ESMA-l on vahetu ja pidev juurdepääs kogu enda taotletavale teabele. Kõnealune teave hõlmab muu hulgas teavet, mis võimaldab hinnata olulisi riske, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled liidule või liikmesriikidele otseselt või kaudselt avaldavad. Koostöölepingutes tuleks seega täpsustada Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte kliirimistegevusega seotud kiire teabevahetuse mehhanisme ja menetlusi, mis käsitlevad liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumente, kauplemiskohti, kliiringuosalisi ning liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute tütarettevõtjaid; koostalitluskokkuleppeid teiste kesksete vastaspooltega; omavahendeid; tagatisfondide moodustamist ja kalibreerimist, võimendustagatist, likviidseid vahendeid ja tagatisportfelle, kaasa arvatud stressitestid; kiiret teavitamist mis tahes muutustest, mis mõjutavad Ühendkuningriigi keskseid vastaspooli või nende suhtes kehtivat Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorda; mehhanismi ESMA kiireks teavitamiseks mis tahes muutustest seoses Ühendkuningriigi kesksete vastaspooltega, mis võivad mõjutada liidu rahapoliitikat.

| (14) | Komisjon jälgib koostöös ESMAga mis tahes muudatusi õigus- ja järelevalvekorras, mis võivad mõjutada Ühendkuningriigi keskseid vastaspooli, samuti turu arengut ning järelevalvealast koostööd, sealhulgas kiiret teabevahetust ESMA ja Inglise Panga vahel. Komisjon võib igal ajal algatada läbivaatuse, kui asjaomased sündmused tingivad vajaduse, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust, kaasa arvatud juhul, kui ESMA ja Inglise Panga vahel sõlmitud koostöölepingute tingimustest ei peeta kinni või kui need ei võimalda tulemuslikult hinnata riski, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled avaldavad liidule või liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon jälgib koostöös ESMAga mis tahes muudatusi õigus- ja järelevalvekorras, mis võivad mõjutada Ühendkuningriigi keskseid vastaspooli, samuti turu arengut ning järelevalvealast koostööd, sealhulgas kiiret teabevahetust ESMA ja Inglise Panga vahel. Komisjon võib igal ajal algatada läbivaatuse, kui asjaomased sündmused tingivad vajaduse, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust, kaasa arvatud juhul, kui ESMA ja Inglise Panga vahel sõlmitud koostöölepingute tingimustest ei peeta kinni või kui need ei võimalda tulemuslikult hinnata riski, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled avaldavad liidule või liikmesriikidele.

| (15) | Võttes arvesse Ühendkuningriigi ja liidu vaheliste suhete edaspidist ebakindlust ning selle võimalikku mõju liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsusele ja ühtse turu terviklikkusele, peaks käesolev otsus kehtima kuni 30. märtsini 2020. Käesolevas otsuses antud hinnang ei piira seetõttu mis tahes edasisi hinnanguid keskseid vastaspooli käsitlevale Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorrale ning sellele ei tohiks tugineda väljaspool käesoleva otsuse eesmärke. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse Ühendkuningriigi ja liidu vaheliste suhete edaspidist ebakindlust ning selle võimalikku mõju liidu ja liikmesriikide finantsstabiilsusele ja ühtse turu terviklikkusele, peaks käesolev otsus kehtima kuni 30. märtsini 2020. Käesolevas otsuses antud hinnang ei piira seetõttu mis tahes edasisi hinnanguid keskseid vastaspooli käsitlevale Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorrale ning sellele ei tohiks tugineda väljaspool käesoleva otsuse eesmärke.

| (16) | Käesolev otsus peaks jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alles alates aluslepingute Ühendkuningriigi suhtes kohaldamise lõpetamisele järgnevast päevast, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev otsus peaks jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alles alates aluslepingute Ühendkuningriigi suhtes kohaldamise lõpetamisele järgnevast päevast, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud.

| (17) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord, mis hõlmab finantsteenuste ja -turgude 2000. aasta seadust ja Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadust ning mida kohaldatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis juba asutatud ja tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpetatakse aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

Käesolevat otsust ei kohaldata ühelgi järgmisel juhul:

| a) | kõnealuseks kuupäevaks on jõustunud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping; |
| --- | --- |

a)

kõnealuseks kuupäevaks on jõustunud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping;

| b) | vastu on võetud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi. |
| --- | --- |

b)

vastu on võetud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi.

Käesolev otsus kehtib kuni 30. märtsini 2020.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  COM(2018) 880 final.

2

(3)  Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, statistiline väljaanne: OTC derivatives statistics at end December 2017, 3. mai 2018 (https://www.bis.org/publ/otc_hy1805.pdf).

3

(4)  Finantsteenuste ja -turgude 2000. aasta seaduse 2013. aasta määruste (börsivälised tuletisinstrumendid, kesksed vastaspooled ja kauplemisteabehoidlad) 5. osa.

4

---