# Euroopan unionin L 253/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 253 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta9. lokakuuta 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 253

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta9. lokakuuta 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1495, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen malationi hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1496, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, eräiden vuonna 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidätettyjen määrien lisäämisestä vuoden 2018 kalastuskiintiöihin | 5 |
| | * | Komission asetus (EU) 2018/1497, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elintarvikeryhmästä 17 ja elintarvikelisäaineiden käytöstä ravintolisissä (
  1
  ) | 36 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2018/1498, annettu 21 päivänä joulukuuta 2017, valtiontuesta ja toimenpiteistä SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN), jotka Italia on toteuttanut erityishallintomenettelyssä olevan (in Amministrazione Straordinaria) Ilva S.p.A:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8931)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1499, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, pienten märehtijäin ruton leviämisen estämiseksi toteutettavista tietyistä suojatoimenpiteistä Bulgariassa annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6662)

   (
  1
  ) | 76 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1495, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen malationi hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1496, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, eräiden vuonna 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidätettyjen määrien lisäämisestä vuoden 2018 kalastuskiintiöihin

5

*

Komission asetus (EU) 2018/1497, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elintarvikeryhmästä 17 ja elintarvikelisäaineiden käytöstä ravintolisissä (
  1
  )

1

36

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2018/1498, annettu 21 päivänä joulukuuta 2017, valtiontuesta ja toimenpiteistä SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN), jotka Italia on toteuttanut erityishallintomenettelyssä olevan (in Amministrazione Straordinaria) Ilva S.p.A:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8931)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8931)

1

45

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1499, annettu 8 päivänä lokakuuta 2018, pienten märehtijäin ruton leviämisen estämiseksi toteutettavista tietyistä suojatoimenpiteistä Bulgariassa annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6662)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6662)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 9.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1495,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2018,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen malationi hyväksymisedellytysten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan toisen vaihtoehdon ja 78 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tehoaine malationi sisällytettiin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I komission direktiivillä 2010/17/EU (3) sillä edellytyksellä, että asianomaiset jäsenvaltiot varmistavat, että hakija, jonka pyynnöstä malationi hyväksyttiin, toimittaa muun muassa vahvistavia lisätietoja hyönteisiä syöville linnuille aiheutuvista välittömistä ja pitkäaikaisista riskeistä. |
| --- | --- |

(1)

Tehoaine malationi sisällytettiin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I komission direktiivillä 2010/17/EU (3) sillä edellytyksellä, että asianomaiset jäsenvaltiot varmistavat, että hakija, jonka pyynnöstä malationi hyväksyttiin, toimittaa muun muassa vahvistavia lisätietoja hyönteisiä syöville linnuille aiheutuvista välittömistä ja pitkäaikaisista riskeistä.

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.

| (3) | Täyttääkseen vahvistavia tietoja koskevat vaatimukset hakija toimitti 25 päivänä huhtikuuta 2012 tietojen toimittamista varten asetetussa määräajassa esittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle Yhdistyneelle kuningaskunnalle lisätietoja, jotka koskevat kuluttajille aiheutuvan riskin arviointia, hyönteisiä syöville linnuille aiheutuvan välittömän ja pitkäaikaisen riskin arviointia sekä malaoksonin ja malationin eri vahvuuksien määriä. |
| --- | --- |

(3)

Täyttääkseen vahvistavia tietoja koskevat vaatimukset hakija toimitti 25 päivänä huhtikuuta 2012 tietojen toimittamista varten asetetussa määräajassa esittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle Yhdistyneelle kuningaskunnalle lisätietoja, jotka koskevat kuluttajille aiheutuvan riskin arviointia, hyönteisiä syöville linnuille aiheutuvan välittömän ja pitkäaikaisen riskin arviointia sekä malaoksonin ja malationin eri vahvuuksien määriä.

| (4) | Yhdistynyt kuningaskunta arvioi hakijan toimittamat lisätiedot ja toimitti arviointinsa arviointikertomusluonnoksen lisäyksenä muille jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, 11 päivänä toukokuuta 2015. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistynyt kuningaskunta arvioi hakijan toimittamat lisätiedot ja toimitti arviointinsa arviointikertomusluonnoksen lisäyksenä muille jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, 11 päivänä toukokuuta 2015.

| (5) | Kyseisiä muita jäsenvaltioita, hakijaa ja elintarviketurvallisuusviranomaista kuultiin ja pyydettiin esittämään huomautuksia esittelijänä olevan jäsenvaltion arvioinnista. Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi 2 päivänä helmikuuta 2016 teknisen raportin (5), jossa esitetään tiivistetysti malationia koskevan kuulemisen tulokset. |
| --- | --- |

(5)

Kyseisiä muita jäsenvaltioita, hakijaa ja elintarviketurvallisuusviranomaista kuultiin ja pyydettiin esittämään huomautuksia esittelijänä olevan jäsenvaltion arvioinnista. Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi 2 päivänä helmikuuta 2016 teknisen raportin (5), jossa esitetään tiivistetysti malationia koskevan kuulemisen tulokset.

| (6) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäystä ja elintarviketurvallisuusviranomaisen teknistä raporttia pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa, ja malationia koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi tammikuussa 2018. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäystä ja elintarviketurvallisuusviranomaisen teknistä raporttia pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa, ja malationia koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi tammikuussa 2018.

| (7) | Komissio pyysi hakijaa toimittamaan malationia käsittelevää tarkastelukertomusta koskevat huomautuksensa. Hakija toimitti huomautuksensa, ja ne on tutkittu huolellisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi hakijaa toimittamaan malationia käsittelevää tarkastelukertomusta koskevat huomautuksensa. Hakija toimitti huomautuksensa, ja ne on tutkittu huolellisesti.

| (8) | Hakijan toimittamat tiedot eivät kuitenkaan ole riittäviä, eikä komissio voi niiden perusteella päätellä, että malationin käytöstä linnuille aiheutuvat välittömät ja pitkän aikavälin riskit ovat hyväksyttäviä. Lisäksi näiden riskien lieventäminen muilla riskinhallintatoimenpiteillä kuin käytöllä kasvihuoneissa ei ole realistisesti toteutettavissa. |
| --- | --- |

(8)

Hakijan toimittamat tiedot eivät kuitenkaan ole riittäviä, eikä komissio voi niiden perusteella päätellä, että malationin käytöstä linnuille aiheutuvat välittömät ja pitkän aikavälin riskit ovat hyväksyttäviä. Lisäksi näiden riskien lieventäminen muilla riskinhallintatoimenpiteillä kuin käytöllä kasvihuoneissa ei ole realistisesti toteutettavissa.

| (9) | Kun otetaan huomioon määritetty linnuille aiheutuva korkea riski, on aiheellista rajoittaa malationin käyttöedellytyksiä ja erityisesti sallia ainoastaan käyttö pysyvän rakenteen kasvihuoneissa. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon määritetty linnuille aiheutuva korkea riski, on aiheellista rajoittaa malationin käyttöedellytyksiä ja erityisesti sallia ainoastaan käyttö pysyvän rakenteen kasvihuoneissa. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi sen vuoksi muutettava.

| (10) | Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa malationia sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien muuttamiseen tai peruuttamiseen. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa malationia sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien muuttamiseen tai peruuttamiseen.

| (11) | Jos jäsenvaltiot myöntävät malationia sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään 29 päivänä tammikuuta 2020. |
| --- | --- |

(11)

Jos jäsenvaltiot myöntävät malationia sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään 29 päivänä tammikuuta 2020.

| (12) | Pysyvä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa. Täytäntöönpanosäädös katsottiin tarpeelliseksi, ja puheenjohtaja toimitti täytäntöönpanosäädöksen luonnoksen muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Muutoksenhakukomitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(12)

Pysyvä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa. Täytäntöönpanosäädös katsottiin tarpeelliseksi, ja puheenjohtaja toimitti täytäntöönpanosäädöksen luonnoksen muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Muutoksenhakukomitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava malationia tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden voimassa olevat luvat viimeistään 29 päivänä huhtikuuta 2019.

3 artikla

Siirtymäaika

Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti mahdollisesti myöntämän siirtymäajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja sen on päätyttävä viimeistään 29 päivänä tammikuuta 2020.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Komission direktiivi 2010/17/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta malationin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena (EUVL L 60, 10.3.2010, s. 17).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA): Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for malathion. EFSA supporting publication 2016:EN-951. 61 s.

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa olevalla rivillä 300, malationi, sarake ”Erityiset säännökset” seuraavasti:

”A OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön hyönteisten torjunta-aineena pysyvän rakenteen kasvihuoneissa. Luvat on rajoitettava ammattikäyttöön.

B OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa laaditun malationia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

| (a) | kasvihuoneista peräisin oleviin päästöihin, kuten kondensaatioveteen, valumisveteen, maaperään tai keinotekoiseen kasvualustaan, jotta voidaan ehkäistä vesieliöille aiheutuvat riskit; |
| --- | --- |

(a)

kasvihuoneista peräisin oleviin päästöihin, kuten kondensaatioveteen, valumisveteen, maaperään tai keinotekoiseen kasvualustaan, jotta voidaan ehkäistä vesieliöille aiheutuvat riskit;

| (b) | niiden pölyttävien mehiläisyhteiskuntien suojeluun, jotka on tarkoituksellisesti sijoitettu kasvihuoneeseen; |
| --- | --- |

(b)

niiden pölyttävien mehiläisyhteiskuntien suojeluun, jotka on tarkoituksellisesti sijoitettu kasvihuoneeseen;

| (c) | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun sen varmistamiseksi, että käyttöedellytyksissä määrätään tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käytöstä; |
| --- | --- |

(c)

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun sen varmistamiseksi, että käyttöedellytyksissä määrätään tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käytöstä;

| (d) | kuluttajien suojeluun jalostettujen tuotteiden ollessa kyseessä. |
| --- | --- |

(d)

kuluttajien suojeluun jalostettujen tuotteiden ollessa kyseessä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että malationipohjaisten valmisteiden mukana on tarvittavat ohjeet, jotta vältetään sallitun enimmäismäärän ylittävä isomalationin muodostumisen riski varastoinnin ja kuljetuksen aikana.

Lupaedellytyksiin on sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä ja niissä on säädettävä kasvinsuojeluaineiden riittävistä merkinnöistä.”

---

| 9.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1496,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2018,

eräiden vuonna 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidätettyjen määrien lisäämisestä vuoden 2018 kalastuskiintiöihin

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltio voi ennen kalastuskiintiön soveltamisvuoden 31 päivää lokakuuta pyytää komissiota pidättämään enintään 10 prosenttia asianomaiselle jäsenvaltiolle myönnetystä kiintiöstä ja siirtämään sen seuraavalle vuodelle. Komissio lisää pidätetyn määrän asianomaiseen kiintiöön. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltio voi ennen kalastuskiintiön soveltamisvuoden 31 päivää lokakuuta pyytää komissiota pidättämään enintään 10 prosenttia asianomaiselle jäsenvaltiolle myönnetystä kiintiöstä ja siirtämään sen seuraavalle vuodelle. Komissio lisää pidätetyn määrän asianomaiseen kiintiöön.

| (2) | Neuvoston asetuksissa (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) ja (EU) 2017/127 (5) vahvistetaan tiettyjen kantojen kalastuskiintiöt vuodeksi 2017 ja täsmennetään, mihin kantoihin voidaan soveltaa asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksissa (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) ja (EU) 2017/127 (5) vahvistetaan tiettyjen kantojen kalastuskiintiöt vuodeksi 2017 ja täsmennetään, mihin kantoihin voidaan soveltaa asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyjä toimenpiteitä.

| (3) | Neuvoston asetuksissa (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) ja (EU) 2018/120 (8) vahvistetaan tiettyjen kantojen kalastuskiintiöt vuodeksi 2018 ja täsmennetään, mihin kantoihin voidaan soveltaa asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston asetuksissa (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) ja (EU) 2018/120 (8) vahvistetaan tiettyjen kantojen kalastuskiintiöt vuodeksi 2018 ja täsmennetään, mihin kantoihin voidaan soveltaa asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyjä toimenpiteitä.

| (4) | Eräät jäsenvaltiot pyysivät ennen 31 päivää lokakuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan nojalla, että osa niiden vuoden 2017 kiintiöistä tämän asetuksen liitteessä lueteltujen kantojen osalta pidätettäisiin ja siirrettäisiin seuraavalle vuodelle. Siirrettävät määrät olisi lisättävä vuoden 2018 kiintiöihin kyseisessä asetuksessa mainituin rajoituksin. |
| --- | --- |

(4)

Eräät jäsenvaltiot pyysivät ennen 31 päivää lokakuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan nojalla, että osa niiden vuoden 2017 kiintiöistä tämän asetuksen liitteessä lueteltujen kantojen osalta pidätettäisiin ja siirrettäisiin seuraavalle vuodelle. Siirrettävät määrät olisi lisättävä vuoden 2018 kiintiöihin kyseisessä asetuksessa mainituin rajoituksin.

| (5) | Tämän joustomahdollisuuden soveltamiseksi on otettu huomioon kantojen siirtopyynnön toteuttamiskelpoisuus ja kyseisten kantojen hyödyntämisaste. Katsotaan, että vuoden 2017 kiintiöstä pidätetyt osat voidaan siirtää vuodelle 2018 asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Tämän joustomahdollisuuden soveltamiseksi on otettu huomioon kantojen siirtopyynnön toteuttamiskelpoisuus ja kyseisten kantojen hyödyntämisaste. Katsotaan, että vuoden 2017 kiintiöstä pidätetyt osat voidaan siirtää vuodelle 2018 asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (6) | Jotta vältettäisiin tämän asetuksen liitteessä lueteltujen kantojen osalta liiallinen jousto, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta, haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja heikentäisi kantojen biologista tilaa, olisi jätettävä hyödyntämättä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (9) 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältettäisiin tämän asetuksen liitteessä lueteltujen kantojen osalta liiallinen jousto, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta, haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja heikentäisi kantojen biologista tilaa, olisi jätettävä hyödyntämättä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (9) 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korotetaan asetuksissa (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970, (EU) 2017/2360 ja (EU) 2018/120 vuodeksi 2018 vahvistettuja kalastuskiintiöitä tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 115, 9.5.1996, s. 3.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2016/1903, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2017 sekä asetuksen (EU) 2016/72 muuttamisesta (EUVL L 295, 29.10.2016, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2016/2285, annettu 12 päivänä joulukuuta 2016, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2017 ja 2018 ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/72 muuttamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 32).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2016/2372, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2017 (EUVL L 352, 23.12.2016, s. 26).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2017/127, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2017 (EUVL L 24, 28.1.2017, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1970, annettu 27 päivänä lokakuuta 2017, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 ja asetuksen (EU) 2017/127 muuttamisesta (EUVL L 281, 31.10.2017, s. 1).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2017/2360, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 (EUVL L 337, 19.12.2017, s. 1).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2018/120, annettu 23 päivänä tammikuuta 2018, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 sekä asetuksen (EU) 2017/127 muuttamisesta (EUVL L 27, 31.1.2018, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

9

---

LIITE

| Jäsen-valtion tunnus | Kannan tunnus | Laji | Alueen nimi | Lopullinen kiintiö 2017 (1) (tonneina) | Saaliit 2017 (tonneina) | EE-saaliit 2017 (2) (tonneina) | % lopull. kiintiöstä | Siirretty määrä (tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07A. | Turska | VIIa | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | Turska | VIId | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | Turska | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | Silli | IVc, VIId | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8ABDE. | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | Lasikampelat | VII | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Lasikampelat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | Makrilli | IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07. | Keisarihummeri | VII | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | Keisarihummeri | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | Punakampela | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE. | Punakampela | VIId ja VIIe | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | Meriantura | VIId | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | Meriantura | VIIe | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | Meriantura | VIIf ja VIIg | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | Meriantura | VIIIa ja VIIIb | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7A-C | Valkoturska | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | Tylppäpyrstömolva | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | Turska | Skagerrak | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX (GFB/567-:n erityisehto) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III ja IV | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa (HAD/5BC6A.:n erityisehto) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | Silli | IVc, VIId (HER/4CXB7D:n erityisehto | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | Silli | Unionin vedet alueella IV (HER/03A.:n erityisehto) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | Silli | II, Vb linjan 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) (HER/1/2-:n erityisehto) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03A. | Silli | IIIa | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03A-BC | Silli | IIIa | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | Silli | IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | Silli | IVc, VIId | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | Silli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K. | Silli | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03A. | Kummeliturska | IIIa (HKE/2AC4-C:n erityisehto) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3A/BCD | Kummeliturska | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IVb, IVc ja VIId (JAX/2A-14:n erityisehto) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Lasikampelat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | Makrilli | Norjan vedet alueella IIa (MAC/2A34.:n erityisehto) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | Makrilli | Norjan vedet alueella IIa (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4A-EN | Makrilli | Unionin vedet alueella IIa; unionin ja Norjan vedet alueella IVa (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | Makrilli | Färsaarten vedet (MAC/2A34-:n erityisehto) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | Makrilli | Färsaarten vedet (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | Makrilli | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | Makrilli | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3A/BCD | Keisarihummeri | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | Karjukala ja valkoturska | VIId (JAX/*07D:n erityisehto) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2A-14 | Karjukala, valkoturska ja makrilli | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (JAX/2A-14:n erityisehto) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | Punakampela | Skagerrak | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | Punakampela | Kattegat | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Punakampela | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | Punakampela | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56–14 | Seiti | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Jäälestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII (RNG/5B67-:n erityisehto) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Jäälestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV (RNG/8X14-:n erityisehto) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII (RNG/8X14-:n erityisehto) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV (RNG/5B67-:n erityisehto) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla II ja IV | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3A/BCD | Meriantura | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | Mustakitaturska | Färsaarten vedet (WHB/1X14:n erityisehto) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | Turska | Skagerrak | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | Silli | IVc, VIId (HER/4CXB7D:n erityisehto | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | Silli | Unionin vedet alueella IV (HER/03A.:n erityisehto) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | Silli | II, Vb linjan 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) (HER/1/2-:n erityisehto) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03A. | Silli | IIIa | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03A-BC | Silli | IIIa | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | Silli | IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | Silli | IVc, VIId | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | Silli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03A. | Kummeliturska | IIIa (HKE/2AC4-C:n erityisehto) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3A/BCD | Kummeliturska | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IVb, IVc ja VIId (JAX/2A-14:n erityisehto) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Lasikampelat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3A/BCD | Keisarihummeri | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2A-14 | Karjukala, valkoturska ja makrilli | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (JAX/2A-14:n erityisehto) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | Punakampela | Skagerrak | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | Punakampela | Kattegat | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Punakampela | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | Punakampela | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56–14 | Seiti | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla II ja IV | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3A/BCD | Meriantura | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | Mustakitaturska | Färsaarten vedet (WHB/1X14:n erityisehto) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,9189,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | Tylppäpyrstömolva | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | Silli | Osa-alue 28.1 | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | Limapäät | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANE/08. | Sardelli | VIII | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | Merikrotit | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | Tylppäpyrstömolva | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX ja X | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (GFB/89-:n erityisehto) | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX (GFB/567-:n erityisehto) | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57–14 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (HKE/8ABDE.:n erityisehto) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/571214:n erityisehto) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | Kummeliturska | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | VIIc (JAX/2A-14:n erityisehto) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | Piikkimakrillit | VIIIc | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09. | Piikkimakrillit | IX | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | Lasikampelat | VII | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56–14 | Lasikampelat | unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Lasikampelat | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | Lasikampelat | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | Makrilli | VIIIb (MAC/8C3411:n erityisehto) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | Makrilli | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | Makrilli | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | Keisarihummeri | ICES-suuralueen VII toiminnallinen yksikkö 16 (NEP/07.:n erityisehto) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | Keisarihummeri | VII | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | Keisarihummeri | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | Keisarihummeri | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56–14 | Seiti | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | Pilkkupagelli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (SBR/09-:n erityisehto) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | Pilkkupagelli | Unionin ja kansainväliset vedet alueella IX | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | Pilkkupagelli | Unionin ja kansainväliset vedet alueella X | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | Pilkkupagelli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | Meriantura | VIIIa ja VIIIb | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | Mustakitaturska | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | Silakka | Osa-alueet 30–31 | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | Limapäät | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANE/08. | Sardelli | VIII | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | Merikrotit | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | Tylppäpyrstömolva | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX ja X | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07A. | Turska | VIIa | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | Turska | VIId | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | Turska | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (GFB/89-:n erityisehto) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX (GFB/567-:n erityisehto) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla X ja XII | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III ja IV | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa (HAD/5BC6A.:n erityisehto) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | Silli | IVc, VIId (HER/4CXB7D:n erityisehto | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | Silli | IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | Silli | IVc, VIId | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | Silli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | Silli | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03A. | Kummeliturska | IIIa (HKE/2AC4-C:n erityisehto) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57–14 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (HKE/8ABDE.:n erityisehto) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/571214:n erityisehto) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | Kummeliturska | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | VIId (JAX/2A-14:n erityisehto) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | VIIc (JAX/2A-14:n erityisehto) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IVb, IVc ja VIId (JAX/2A-14:n erityisehto) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | Piikkimakrillit | VIIIc | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | Lasikampelat | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/07.:n erityisehto) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | Lasikampelat | VII | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Lasikampelat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56–14 | Lasikampelat | unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Lasikampelat | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | Lasikampelat | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | Makrilli | Norjan vedet alueella IIa (MAC/2A34.:n erityisehto) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | Makrilli | VIIIb (MAC/8C3411:n erityisehto) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | Makrilli | Norjan vedet alueella IIa (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | Makrilli | IIIa ja IVbc (MAC/2A34.:n erityisehto) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4A-EN | Makrilli | Unionin vedet alueella IIa; unionin ja Norjan vedet alueella IVa (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | Makrilli | VIIIa, VIIIb ja VIIId (MAC/8C3411:n erityisehto) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | Makrilli | Färsaarten vedet (MAC/2A34-:n erityisehto) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | Makrilli | Färsaarten vedet (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | Makrilli | IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | Makrilli | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | Makrilli | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | Keisarihummeri | ICES-suuralueen VII toiminnallinen yksikkö 16 (NEP/07.:n erityisehto) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | Keisarihummeri | VII | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | Keisarihummeri | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | Keisarihummeri | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | Karjukala ja valkoturska | VIId (JAX/*07D:n erityisehto) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | Karjukala ja valkoturska | VIIc (JAX/2A-14:n erityisehto) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2A-14 | Karjukala, valkoturska ja makrilli | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (JAX/2A-14:n erityisehto) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Punakampela | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | Punakampela | VIId ja VIIe | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56–14 | Seiti | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII (RNG/8X14-:n erityisehto) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV (RNG/5B67-:n erityisehto) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | Pilkkupagelli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | Meriantura | VIId | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | Meriantura | VIIe | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla II ja IV | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | Meriantura | VIIf ja VIIg | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | Meriantura | VIIIa ja VIIIb | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7A-C | Valkoturska | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | Tylppäpyrstömolva | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07A. | Turska | VIIa | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | Turska | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07A/MM | Silli | VIIa | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | Silli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | Silli | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | Lasikampelat | VII | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56–14 | Lasikampelat | Unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | Makrilli | Norjan vedet alueella IIa (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4A-EN | Makrilli | Unionin vedet alueella IIa; unionin ja kansainväliset vedet alueella IVa (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | Makrilli | Färsaarten vedet (MAC/2CX14-:n erityisehto) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | Keisarihummeri | ICES-suuralueen VII toiminnallinen yksikkö 16 (NEP/07.:n erityisehto) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | Keisarihummeri | VII | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | Keisarihummeri | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56–14 | Seiti | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | Meriantura | VIIf ja VIIg | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7A-C | Valkoturska | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | Turska | Skagerrak | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | Turska | VIId | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | Turska | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | Silli | IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | Silli | IVc, VIId | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | Silli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | Silli | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Lasikampelat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | Makrilli | IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | Makrilli | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | Makrilli | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | Punakampela | Skagerrak | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07A. | Punakampela | VIIa | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Punakampela | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | Punakampela | VIId ja VIIe | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla II ja IV | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3A/BCD | Meriantura | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7A-C | Valkoturska | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | Punakampela | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | Merikrotit | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX ja X | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla X ja XII | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | Kummeliturska | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | Piikkimakrillit | VIIIc | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09. | Piikkimakrillit | IX | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | Makrilli | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | Pilkkupagelli | Unionin ja kansainväliset vedet alueella X | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | Mustakitaturska | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | Turska | Skagerrak | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03A. | Silli | IIIa | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03A-BC | Silli | IIIa | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | Silli | IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | Silakka | Osa-alueet 30–31 | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | Silakka | Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32 | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3A/BCD | Kummeliturska | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | Makrilli | IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3A/BCD | Keisarihummeri | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | Punakampela | Skagerrak | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | Punakampela | Kattegat | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | Punakampela | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3A/BCD | Meriantura | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | Kilohaili | Unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | Limapäät | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | Tylppäpyrstömolva | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07A. | Turska | VIIa | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | Turska | VIId | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | Turska | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | Suomuturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2A-C46 | Grönlanninpallas | Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionin vedet alueella IIa | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | Kolja | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07A/MM | Silli | VIIa | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | Silli | IVc, VIId | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | Silli | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | Silli | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | Kummeliturska | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2A-14 | Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit | Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | Lasikampelat | VII | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Lasikampelat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56–14 | Lasikampelat | Unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | Makrilli | IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | Keisarihummeri | VII | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | Keisarihummeri | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Punakampela | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | Punakampela | VIId ja VIIe | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56–14 | Seiti | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | Lestikala | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | Meriantura | VIId | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | Meriantura | VIIe | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla II ja IV | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | Meriantura | VIIf ja VIIg | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7A-C | Valkoturska | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Jäsen-valtion tunnus

Kannan tunnus

Laji

Alueen nimi

Lopullinen kiintiö 2017 (1) (tonneina)

Saaliit 2017 (tonneina)

EE-saaliit 2017 (2) (tonneina)

% lopull. kiintiöstä

Siirretty määrä (tonneina)

BE

COD/07A.

Turska

VIIa

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

Turska

VIId

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

Turska

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

Silli

IVc, VIId

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8ABDE.

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

Lasikampelat

VII

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

Lasikampelat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

Makrilli

IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07.

Keisarihummeri

VII

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

Keisarihummeri

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

Punakampela

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE.

Punakampela

VIId ja VIIe

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

Meriantura

VIId

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

Meriantura

VIIe

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

Meriantura

VIIf ja VIIg

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

Meriantura

VIIIa ja VIIIb

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7A-C

Valkoturska

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

Tylppäpyrstömolva

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

Turska

Skagerrak

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX (GFB/567-:n erityisehto)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III ja IV

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa (HAD/5BC6A.:n erityisehto)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

Silli

IVc, VIId (HER/4CXB7D:n erityisehto

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

Silli

Unionin vedet alueella IV (HER/03A.:n erityisehto)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

Silli

II, Vb linjan 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) (HER/1/2-:n erityisehto)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03A.

Silli

IIIa

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03A-BC

Silli

IIIa

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

Silli

IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

Silli

IVc, VIId

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

Silli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K.

Silli

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03A.

Kummeliturska

IIIa (HKE/2AC4-C:n erityisehto)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3A/BCD

Kummeliturska

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IVb, IVc ja VIId (JAX/2A-14:n erityisehto)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

Lasikampelat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

Makrilli

Norjan vedet alueella IIa (MAC/2A34.:n erityisehto)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

Makrilli

Norjan vedet alueella IIa (MAC/2CX14-:n erityisehto)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4A-EN

Makrilli

Unionin vedet alueella IIa; unionin ja Norjan vedet alueella IVa (MAC/2CX14-:n erityisehto)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

Makrilli

Färsaarten vedet (MAC/2A34-:n erityisehto)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

Makrilli

Färsaarten vedet (MAC/2CX14-:n erityisehto)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

Makrilli

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

Makrilli

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3A/BCD

Keisarihummeri

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

Karjukala ja valkoturska

VIId (JAX/*07D:n erityisehto)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2A-14

Karjukala, valkoturska ja makrilli

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (JAX/2A-14:n erityisehto)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

Punakampela

Skagerrak

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

Punakampela

Kattegat

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

Punakampela

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

Punakampela

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56–14

Seiti

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Jäälestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII (RNG/5B67-:n erityisehto)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Jäälestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV (RNG/8X14-:n erityisehto)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII (RNG/8X14-:n erityisehto)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV (RNG/5B67-:n erityisehto)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla II ja IV

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3A/BCD

Meriantura

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

Mustakitaturska

Färsaarten vedet (WHB/1X14:n erityisehto)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

Turska

Skagerrak

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

Silli

IVc, VIId (HER/4CXB7D:n erityisehto

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

Silli

Unionin vedet alueella IV (HER/03A.:n erityisehto)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

Silli

II, Vb linjan 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) (HER/1/2-:n erityisehto)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03A.

Silli

IIIa

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03A-BC

Silli

IIIa

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

Silli

IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

Silli

IVc, VIId

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

Silli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03A.

Kummeliturska

IIIa (HKE/2AC4-C:n erityisehto)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3A/BCD

Kummeliturska

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IVb, IVc ja VIId (JAX/2A-14:n erityisehto)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

Lasikampelat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3A/BCD

Keisarihummeri

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2A-14

Karjukala, valkoturska ja makrilli

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (JAX/2A-14:n erityisehto)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

Punakampela

Skagerrak

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

Punakampela

Kattegat

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

Punakampela

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

Punakampela

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56–14

Seiti

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla II ja IV

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3A/BCD

Meriantura

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

Mustakitaturska

Färsaarten vedet (WHB/1X14:n erityisehto)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

67 767,619

60 920,406

7,828

89,9189,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

Tylppäpyrstömolva

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

Silli

Osa-alue 28.1

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

Limapäät

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANE/08.

Sardelli

VIII

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

Merikrotit

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

Tylppäpyrstömolva

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX ja X

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (GFB/89-:n erityisehto)

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX (GFB/567-:n erityisehto)

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57–14

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (HKE/8ABDE.:n erityisehto)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/571214:n erityisehto)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

Kummeliturska

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

VIIc (JAX/2A-14:n erityisehto)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

Piikkimakrillit

VIIIc

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09.

Piikkimakrillit

IX

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

Lasikampelat

VII

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56–14

Lasikampelat

unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

Lasikampelat

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

Lasikampelat

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

Makrilli

VIIIb (MAC/8C3411:n erityisehto)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

Makrilli

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

Makrilli

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

Keisarihummeri

ICES-suuralueen VII toiminnallinen yksikkö 16 (NEP/07.:n erityisehto)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

Keisarihummeri

VII

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

Keisarihummeri

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

Keisarihummeri

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56–14

Seiti

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

Pilkkupagelli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (SBR/09-:n erityisehto)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

Pilkkupagelli

Unionin ja kansainväliset vedet alueella IX

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

Pilkkupagelli

Unionin ja kansainväliset vedet alueella X

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

Pilkkupagelli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

Meriantura

VIIIa ja VIIIb

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

Mustakitaturska

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

Silakka

Osa-alueet 30–31

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

Limapäät

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANE/08.

Sardelli

VIII

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

Merikrotit

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

Tylppäpyrstömolva

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX ja X

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07A.

Turska

VIIa

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

Turska

VIId

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

Turska

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (GFB/89-:n erityisehto)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX (GFB/567-:n erityisehto)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla X ja XII

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III ja IV

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII ja IX

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa (HAD/5BC6A.:n erityisehto)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

Silli

IVc, VIId (HER/4CXB7D:n erityisehto

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

Silli

IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

Silli

IVc, VIId

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

Silli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

Silli

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03A.

Kummeliturska

IIIa (HKE/2AC4-C:n erityisehto)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57–14

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (HKE/8ABDE.:n erityisehto)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/571214:n erityisehto)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

Kummeliturska

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

VIId (JAX/2A-14:n erityisehto)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

VIIc (JAX/2A-14:n erityisehto)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IVb, IVc ja VIId (JAX/2A-14:n erityisehto)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

Piikkimakrillit

VIIIc

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

Lasikampelat

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/07.:n erityisehto)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

Lasikampelat

VII

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

Lasikampelat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56–14

Lasikampelat

unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

Lasikampelat

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

Lasikampelat

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

Makrilli

Norjan vedet alueella IIa (MAC/2A34.:n erityisehto)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

Makrilli

VIIIb (MAC/8C3411:n erityisehto)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

Makrilli

Norjan vedet alueella IIa (MAC/2CX14-:n erityisehto)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

Makrilli

IIIa ja IVbc (MAC/2A34.:n erityisehto)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4A-EN

Makrilli

Unionin vedet alueella IIa; unionin ja Norjan vedet alueella IVa (MAC/2CX14-:n erityisehto)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

Makrilli

VIIIa, VIIIb ja VIIId (MAC/8C3411:n erityisehto)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

Makrilli

Färsaarten vedet (MAC/2A34-:n erityisehto)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

Makrilli

Färsaarten vedet (MAC/2CX14-:n erityisehto)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

Makrilli

IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

Makrilli

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

Makrilli

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

Keisarihummeri

ICES-suuralueen VII toiminnallinen yksikkö 16 (NEP/07.:n erityisehto)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

Keisarihummeri

VII

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

Keisarihummeri

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

Keisarihummeri

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

Karjukala ja valkoturska

VIId (JAX/*07D:n erityisehto)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

Karjukala ja valkoturska

VIIc (JAX/2A-14:n erityisehto)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2A-14

Karjukala, valkoturska ja makrilli

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (JAX/2A-14:n erityisehto)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

Punakampela

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

Punakampela

VIId ja VIIe

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56–14

Seiti

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII (RNG/8X14-:n erityisehto)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV (RNG/5B67-:n erityisehto)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

Pilkkupagelli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

Meriantura

VIId

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

Meriantura

VIIe

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla II ja IV

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

Meriantura

VIIf ja VIIg

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

Meriantura

VIIIa ja VIIIb

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7A-C

Valkoturska

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

Tylppäpyrstömolva

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07A.

Turska

VIIa

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

Turska

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07A/MM

Silli

VIIa

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

Silli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

Silli

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

Lasikampelat

VII

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56–14

Lasikampelat

Unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

Makrilli

Norjan vedet alueella IIa (MAC/2CX14-:n erityisehto)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4A-EN

Makrilli

Unionin vedet alueella IIa; unionin ja kansainväliset vedet alueella IVa (MAC/2CX14-:n erityisehto)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

Makrilli

Färsaarten vedet (MAC/2CX14-:n erityisehto)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

Keisarihummeri

ICES-suuralueen VII toiminnallinen yksikkö 16 (NEP/07.:n erityisehto)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

Keisarihummeri

VII

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

Keisarihummeri

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56–14

Seiti

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX, X, XII ja XIV

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

Meriantura

VIIf ja VIIg

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7A-C

Valkoturska

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

Turska

Skagerrak

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

Turska

VIId

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

Turska

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

Silli

IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

Silli

IVc, VIId

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

Silli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

Silli

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

Lasikampelat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

Makrilli

IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

Makrilli

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

Makrilli

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

Punakampela

Skagerrak

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07A.

Punakampela

VIIa

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

Punakampela

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

Punakampela

VIId ja VIIe

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla II ja IV

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3A/BCD

Meriantura

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7A-C

Valkoturska

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

Punakampela

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

Merikrotit

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIII, IX ja X

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla X ja XII

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

Kummeliturska

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

Piikkimakrillit

VIIIc

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09.

Piikkimakrillit

IX

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

Makrilli

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

Pilkkupagelli

Unionin ja kansainväliset vedet alueella X

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

Mustakitaturska

VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

Turska

Skagerrak

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03A.

Silli

IIIa

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03A-BC

Silli

IIIa

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

Silli

IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

Silakka

Osa-alueet 30–31

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

Silakka

Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3A/BCD

Kummeliturska

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

Makrilli

IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3A/BCD

Keisarihummeri

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

Punakampela

Skagerrak

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

Punakampela

Kattegat

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

Punakampela

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3A/BCD

Meriantura

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

Kilohaili

Unionin vedet osa-alueilla 22–32

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

Limapäät

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

Tylppäpyrstömolva

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07A.

Turska

VIIa

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

Turska

VIId

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

Turska

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

Suomuturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2A-C46

Grönlanninpallas

Unionin vedet alueilla IIa ja IV; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionin vedet alueella IIa

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

Kolja

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VIb, XII ja XIV

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07A/MM

Silli

VIIa

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla I ja II

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

Silli

IVc, VIId

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

Silli

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

Silli

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

Kummeliturska

VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2A-14

Piikkimakrilli ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Unionin vedet alueilla IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

Lasikampelat

VII

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

Lasikampelat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56–14

Lasikampelat

Unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

Makrilli

IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

Keisarihummeri

VII

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

Keisarihummeri

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

Punakampela

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

Punakampela

VIId ja VIIe

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueella IIa

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56–14

Seiti

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, XII ja XIV

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

Lestikala

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VI ja VII

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

Meriantura

VIId

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

Meriantura

VIIe

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla II ja IV

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

Meriantura

VIIf ja VIIg

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb, kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7A-C

Valkoturska

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  Kiintiöt, jotka ovat asiaa koskevien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) 16 artiklan 8 kohdan mukaiset kalastusmahdollisuuksien vaihdot, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1221/2014 (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 16) 5 a artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuodelta 2016 vuodelle 2017 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1) 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.

(2)  Asianomaisten kalastusmahdollisuusasetusten liitteissä vahvistettu erityisehto.

---

| 9.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/36

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2018/1497,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elintarvikeryhmästä 17 ja elintarvikelisäaineiden käytöstä ravintolisissä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevaan unionin luetteloon sisällytettyjä elintarvikelisäaineita voidaan saattaa markkinoille sellaisenaan ja käyttää elintarvikkeissa luettelossa määriteltyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevaan unionin luetteloon sisällytettyjä elintarvikelisäaineita voidaan saattaa markkinoille sellaisenaan ja käyttää elintarvikkeissa luettelossa määriteltyjen edellytysten mukaisesti.

| (3) | Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(3)

Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta.

| (4) | Unionin luettelo sisältää elintarvikelisäaineet lueteltuina sen mukaan, mihin elintarvikeryhmiin niitä voidaan lisätä. Kyseisen luettelon D osassa oleva elintarvikeryhmä 17 kattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3) määritellyt ravintolisät, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja ravintolisiä lukuun ottamatta. Elintarvikeryhmä 17 sisältää kolme alaryhmää: 17.1 ”Ravintolisät kiinteässä muodossa, myös kapselit, tabletit ja vastaavat, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat”, 17.2 ”Ravintolisät nestemäisessä muodossa” ja 17.3 ”Ravintolisät siirappimaisessa tai pureskeltavassa muodossa”. Unionin luettelon E osassa esitetään kussakin alaryhmässä hyväksytyt elintarvikelisäaineet ja edellytykset niiden käytölle. |
| --- | --- |

(4)

Unionin luettelo sisältää elintarvikelisäaineet lueteltuina sen mukaan, mihin elintarvikeryhmiin niitä voidaan lisätä. Kyseisen luettelon D osassa oleva elintarvikeryhmä 17 kattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3) määritellyt ravintolisät, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja ravintolisiä lukuun ottamatta. Elintarvikeryhmä 17 sisältää kolme alaryhmää: 17.1 ”Ravintolisät kiinteässä muodossa, myös kapselit, tabletit ja vastaavat, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat”, 17.2 ”Ravintolisät nestemäisessä muodossa” ja 17.3 ”Ravintolisät siirappimaisessa tai pureskeltavassa muodossa”. Unionin luettelon E osassa esitetään kussakin alaryhmässä hyväksytyt elintarvikelisäaineet ja edellytykset niiden käytölle.

| (5) | Jäsenvaltioiden hallitusten lisäaineita käsittelevien asiantuntijoiden työryhmän keskusteluista on ilmennyt, että elintarvikkeiden lisäaineista annetun asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II täytäntöönpanossa on vaikeuksia, erityisesti elintarvikealaryhmän 17.3 ”Ravintolisät siirappimaisessa tai pureskeltavassa muodossa” osalta. Kyseinen luokittelu on johtanut virheellisiin tulkintoihin, minkä välttämiseksi siirappimaisessa ja pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät olisi luokiteltava kiinteässä tai nestemäisessä muodossa oleviin ravintolisiin. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden hallitusten lisäaineita käsittelevien asiantuntijoiden työryhmän keskusteluista on ilmennyt, että elintarvikkeiden lisäaineista annetun asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II täytäntöönpanossa on vaikeuksia, erityisesti elintarvikealaryhmän 17.3 ”Ravintolisät siirappimaisessa tai pureskeltavassa muodossa” osalta. Kyseinen luokittelu on johtanut virheellisiin tulkintoihin, minkä välttämiseksi siirappimaisessa ja pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät olisi luokiteltava kiinteässä tai nestemäisessä muodossa oleviin ravintolisiin.

| (6) | Sen vuoksi on aiheellista poistaa elintarvikealaryhmä 17.3 ja muotoilla elintarvikealaryhmien 17.1 ja 17.2 otsikot seuraavasti: ”Ravintolisät kiinteässä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” ja ”Ravintolisät nestemäisessä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät”. Tämä ilmentää paremmin sitä, mitkä tuotteet kuuluvat/sisältyvät kuhunkin elintarvikealaryhmään. Koska elintarvikealaryhmä 17.3 poistetaan, kyseisen elintarvikealaryhmän elintarvikelisäaineita koskevat kohdat olisi siirrettävä joko elintarvikealaryhmään 17.1 tai 17.2, jotta varmistetaan avoimuus ja oikeusvarmuus siltä osin kuin on kyse elintarvikelisäaineiden käytöstä kyseisissä elintarvikkeissa. Selkeyden ja täytäntöönpanon vuoksi myös elintarvikeryhmän 17 otsikko olisi muutettava muotoon ”Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät”. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on aiheellista poistaa elintarvikealaryhmä 17.3 ja muotoilla elintarvikealaryhmien 17.1 ja 17.2 otsikot seuraavasti: ”Ravintolisät kiinteässä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” ja ”Ravintolisät nestemäisessä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät”. Tämä ilmentää paremmin sitä, mitkä tuotteet kuuluvat/sisältyvät kuhunkin elintarvikealaryhmään. Koska elintarvikealaryhmä 17.3 poistetaan, kyseisen elintarvikealaryhmän elintarvikelisäaineita koskevat kohdat olisi siirrettävä joko elintarvikealaryhmään 17.1 tai 17.2, jotta varmistetaan avoimuus ja oikeusvarmuus siltä osin kuin on kyse elintarvikelisäaineiden käytöstä kyseisissä elintarvikkeissa. Selkeyden ja täytäntöönpanon vuoksi myös elintarvikeryhmän 17 otsikko olisi muutettava muotoon ”Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät”.

| (7) | Jäsenvaltioiden kanssa käydyistä keskusteluista ilmeni lisäksi, että olisi selvennettävä, koskeeko elintarvikeryhmän 17 elintarvikelisäaineisiin sovellettava enimmäis(käyttö)määrä elintarvikkeita sellaisina kuin niitä pidetään kaupan vai sellaisina kuin ne ovat nautintavalmiina. Sen vuoksi tekstiin olisi sisällytettävä johdanto-osa, jossa viitataan tiettyihin kyseisessä elintarvikeryhmässä hyväksyttyihin elintarvikelisäaineisiin. Tämä on linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 94/35/EY (4), 94/36/EY (5) ja 95/2/EY (6) esiintyvien kyseisiä elintarvikelisäaineita koskevien aiempien kohtien kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioiden kanssa käydyistä keskusteluista ilmeni lisäksi, että olisi selvennettävä, koskeeko elintarvikeryhmän 17 elintarvikelisäaineisiin sovellettava enimmäis(käyttö)määrä elintarvikkeita sellaisina kuin niitä pidetään kaupan vai sellaisina kuin ne ovat nautintavalmiina. Sen vuoksi tekstiin olisi sisällytettävä johdanto-osa, jossa viitataan tiettyihin kyseisessä elintarvikeryhmässä hyväksyttyihin elintarvikelisäaineisiin. Tämä on linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 94/35/EY (4), 94/36/EY (5) ja 95/2/EY (6) esiintyvien kyseisiä elintarvikelisäaineita koskevien aiempien kohtien kanssa.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komission on pyydettävä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, lausunto asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Koska unionin luetteloa muutetaan lisäaineiden nykyisen hyväksytyn käytön selkeyttämiseksi, kyseessä on edellä tarkoitetun luettelon ajan tasalle saattaminen, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Sen vuoksi elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa ei ole tarpeen pyytää. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komission on pyydettävä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, lausunto asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Koska unionin luetteloa muutetaan lisäaineiden nykyisen hyväksytyn käytön selkeyttämiseksi, kyseessä on edellä tarkoitetun luettelon ajan tasalle saattaminen, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Sen vuoksi elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa ei ole tarpeen pyytää.

| (9) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, p. 51).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/35/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 3).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/36/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/2/EY, annettu 20 päivänä helmikuuta 1995, elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista (EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1).

6

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II seuraavasti:

| 1) | Korvataan D osan elintarvikeryhmää 17. ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” koskeva kohta seuraavasti:






  ”17. | Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät |
| --- | --- | --- |
| 17.1 | Ravintolisät kiinteässä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät |
| 17.2 | Ravintolisät nestemäisessä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” |

1)

Korvataan D osan elintarvikeryhmää 17. ”Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” koskeva kohta seuraavasti:

”17.

Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät

17.1

Ravintolisät kiinteässä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät

17.2

Ravintolisät nestemäisessä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät”

| 2) | Muutetaan E osa seuraavasti:






  a) | korvataan elintarvikeryhmää 17. ”Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” koskeva kohta seuraavasti:






  ”17. | Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät |
| --- | --- | --- | --- |
| | JOHDANTO-OSA, JOTA SOVELLETAAN KAIKKIIN ALARYHMIIN |
| | Väriaineille, polyoleille, makeutusaineille ja aineille E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 ja E 1521 ilmoitetut enimmäismäärät koskevat valmistajan käyttöohjeen mukaisesti valmistettuja nautintavalmiita ravintolisiä.
  Laimennettavien tai liuotettavien ravintolisien osalta käyttöohjeiden mukana on toimitettava laimennuskerroin.” |

2)

Muutetaan E osa seuraavasti:

a)

korvataan elintarvikeryhmää 17. ”Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” koskeva kohta seuraavasti:

”17.

Direktiivissä 2002/46/EY määritellyt ravintolisät

JOHDANTO-OSA, JOTA SOVELLETAAN KAIKKIIN ALARYHMIIN

Väriaineille, polyoleille, makeutusaineille ja aineille E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 ja E 1521 ilmoitetut enimmäismäärät koskevat valmistajan käyttöohjeen mukaisesti valmistettuja nautintavalmiita ravintolisiä.

Laimennettavien tai liuotettavien ravintolisien osalta käyttöohjeiden mukana on toimitettava laimennuskerroin.”

| b) | Muutetaan elintarvikealaryhmää 17.1 koskeva kohta seuraavasti:






  i) | korvataan otsikko seuraavasti:






  ”17.1 | Ravintolisät kiinteässä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan elintarvikealaryhmää 17.1 koskeva kohta seuraavasti:

i)

korvataan otsikko seuraavasti:

”17.1

Ravintolisät kiinteässä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät”

| ii) | Korvataan kaikki sen alla olevat kohdat numerojärjestyksessä seuraavasti: | ”I ryhmä | Lisäaineet | | | Seuraavia ei saa käyttää valmistettaessa kuivia elintarvikkeita, jotka turpoavat ruoansulatuskanavassa E 410, E 412, E 415, E 417 ja E 425. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II ryhmä | Värit, joihin sovelletaan quantum satis | quantum satis | | Soveltamisaika: 31 päivään heinäkuuta 2014 |
| | II ryhmä | Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta | quantum satis | (69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014 |
| | III ryhmä | Värit, joihin sovelletaan yhdistettyä enimmäismäärää | 300 | | Soveltamisaika: 31 päivään heinäkuuta 2014 |
| | III ryhmä | Värit, joihin sovelletaan yhdistettyä enimmäismäärää | 300 | (69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014 |
| | IV ryhmä | Polyolit | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinoliinikeltainen | 35 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 104 | Kinoliinikeltainen | 35 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014
  Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 104 | Kinoliinikeltainen | 10 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 104 | Kinoliinikeltainen | 10 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014
  Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 110 | Paraoranssi | 10 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 110 | Paraoranssi | 10 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014 |
| | E 124 | Uuskokkiini | 35 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 124 | Uuskokkiini | 35 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014
  Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 124 | Uuskokkiini | 10 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 124 | Uuskokkiini | 10 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014
  Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 160d | Lykopeeni | 30 | | |
| | E 200–213 | Sorbiinihappo – sorbaatit; bentsoehappo – bentsoaatit | 1 000 | (1) (2) | Ainoastaan kuivatussa muodossa olevat ravintolisät, jotka sisältävät A-vitamiinivalmisteita ja A- ja D-vitamiinin yhdistelmiä, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 310–321 | Propyyligallaatti, TBHQ, BHA ja BHT | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Fosforihappo – fosfaatit – di-, tri- ja polyfosfaatit | quantum satis | | |
| | E 392 | Rosmariiniuutteet | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propyleeniglykolialginaatti | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaijakumi | quantum satis | | |
| | E 426 | Soijapapuhemiselluloosa | 1 500 | | |
| | E 432–436 | Polysorbaatit | quantum satis | | |
| | E 459 | Betasyklodekstriini | quantum satis | | Ainoastaan tabletin tai päällystetyn tabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 468 | Silloitettu natriumkarboksimetyyliselluloosa | 30 000 | | Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 473–474 | Rasvahappojen sakkaroosiesterit – sokeriglyseridit | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Rasvahappojen polyglyseroliesterit | quantum satis | | |
| | E 491–495 | Sorbitaaniesterit | quantum satis | (1) | |
| | E 551–559 | Piidioksidi – silikaatit | quantum satis | | Soveltamisaika: 31 päivään tammikuuta 2014 |
| | E 551–553 | Piidioksidi – silikaatit | quantum satis | | Soveltamisaika: 1 päivästä helmikuuta 2014 |
| | E 900 | Dimetyylipolysiloksaani | 10 | (91) | Ainoastaan poretabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 901 | Mehiläisvaha, valkoinen ja keltainen | quantum satis | | |
| | E 902 | Kandelillavaha | quantum satis | | |
| | E 903 | Karnaubavaha | 200 | | |
| | E 904 | Sellakka | quantum satis | | |
| | E 950 | Asesulfaami K | 500 | | |
| | E 950 | Asesulfaami K | 2 000 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 951 | Aspartaami | 2 000 | | |
| | E 951 | Aspartaami | 5 500 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 952 | Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat | 500 | (51) | |
| | E 952 | Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat | 1 250 | (51) | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 954 | Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat | 500 | (52) | |
| | E 954 | Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat | 1 200 | (52) | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 955 | Sukraloosi | 800 | | |
| | E 955 | Sukraloosi | 2 400 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 957 | Taumatiini | 400 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 959 | Neohesperidiini DC | 100 | | |
| | E 959 | Neohesperidiini DC | 400 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 960 | Stevioliglykosidit | 670 | 60) | |
| | E 960 | Stevioliglykosidit | 1 800 | (60) | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 961 | Neotaami | 60 | | |
| | E 961 | Neotaami | 185 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 961 | Neotaami | 2 | | Ainoastaan arominvahventeena, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 961 | Neotaami | 2 | | Ainoastaan vitamiini- ja/tai kivennäispohjaiset ravintolisät pureskeltavassa muodossa, arominvahventeena. |
| | E 962 | Aspartaamiasesulfaamisuola | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartaamiasesulfaamisuola | 2 000 | (11)a (49) (50) | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 969 | Advantaami | 20 | | |
| | E 969 | Advantaami | 55 | | Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1201 | Polyvinyylipyrrolidoni | quantum satis | | Ainoastaan tabletin tai päällystetyn tabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1202 | Polyvinyylipolypyrrolidoni | quantum satis | | Ainoastaan tabletin tai päällystetyn tabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1203 | Polyvinyylialkoholi (PVA) | 18 000 | | Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1204 | Pullulaani | quantum satis | | Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1205 | Emäksinen metakrylaattikopolymeeri | 100 000 | | Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1206 | Neutraali metakrylaattikopolymeeri | 200 000 | | Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1207 | Anioninen metakrylaattikopolymeeri | 100 000 | | Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1208 | Polyvinyylipyrrolidoni-vinyyliasetaattikopolymeeri | 100 000 | | Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1209 | Polyvinyylialkoholi-polyetyleeni glykoli-oksaskopolymeeri | 100 000 | | Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1505 | Trietyylisitraatti | 3 500 | | Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 1521 | Polyeteeniglykoli | 10 000 | | Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät.” |

ii)

Korvataan kaikki sen alla olevat kohdat numerojärjestyksessä seuraavasti:

”I ryhmä

Lisäaineet

Seuraavia ei saa käyttää valmistettaessa kuivia elintarvikkeita, jotka turpoavat ruoansulatuskanavassa E 410, E 412, E 415, E 417 ja E 425.

II ryhmä

Värit, joihin sovelletaan quantum satis

quantum satis

Soveltamisaika: 31 päivään heinäkuuta 2014

II ryhmä

Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta

quantum satis

(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

III ryhmä

Värit, joihin sovelletaan yhdistettyä enimmäismäärää

300

Soveltamisaika: 31 päivään heinäkuuta 2014

III ryhmä

Värit, joihin sovelletaan yhdistettyä enimmäismäärää

300

(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

IV ryhmä

Polyolit

quantum satis

E 104

Kinoliinikeltainen

35

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 104

Kinoliinikeltainen

35

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 110

Paraoranssi

10

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 110

Paraoranssi

10

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

E 124

Uuskokkiini

35

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 124

Uuskokkiini

35

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 124

Uuskokkiini

10

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 160d

Lykopeeni

30

E 200–213

Sorbiinihappo – sorbaatit; bentsoehappo – bentsoaatit

1 000

(1) (2)

Ainoastaan kuivatussa muodossa olevat ravintolisät, jotka sisältävät A-vitamiinivalmisteita ja A- ja D-vitamiinin yhdistelmiä, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 310–321

Propyyligallaatti, TBHQ, BHA ja BHT

400

(1)

E 338–452

Fosforihappo – fosfaatit – di-, tri- ja polyfosfaatit

quantum satis

E 392

Rosmariiniuutteet

400

(46)

E 405

Propyleeniglykolialginaatti

1 000

E 416

Karaijakumi

quantum satis

E 426

Soijapapuhemiselluloosa

1 500

E 432–436

Polysorbaatit

quantum satis

E 459

Betasyklodekstriini

quantum satis

Ainoastaan tabletin tai päällystetyn tabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 468

Silloitettu natriumkarboksimetyyliselluloosa

30 000

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 473–474

Rasvahappojen sakkaroosiesterit – sokeriglyseridit

quantum satis

(1)

E 475

Rasvahappojen polyglyseroliesterit

quantum satis

E 491–495

Sorbitaaniesterit

quantum satis

(1)

E 551–559

Piidioksidi – silikaatit

quantum satis

Soveltamisaika: 31 päivään tammikuuta 2014

E 551–553

Piidioksidi – silikaatit

quantum satis

Soveltamisaika: 1 päivästä helmikuuta 2014

E 900

Dimetyylipolysiloksaani

10

(91)

Ainoastaan poretabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 901

Mehiläisvaha, valkoinen ja keltainen

quantum satis

E 902

Kandelillavaha

quantum satis

E 903

Karnaubavaha

200

E 904

Sellakka

quantum satis

E 950

Asesulfaami K

500

E 950

Asesulfaami K

2 000

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 951

Aspartaami

2 000

E 951

Aspartaami

5 500

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 952

Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat

500

(51)

E 952

Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat

1 250

(51)

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 954

Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat

500

(52)

E 954

Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat

1 200

(52)

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 955

Sukraloosi

800

E 955

Sukraloosi

2 400

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 957

Taumatiini

400

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 959

Neohesperidiini DC

100

E 959

Neohesperidiini DC

400

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 960

Stevioliglykosidit

670

60)

E 960

Stevioliglykosidit

1 800

(60)

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 961

Neotaami

60

E 961

Neotaami

185

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 961

Neotaami

2

Ainoastaan arominvahventeena, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 961

Neotaami

2

Ainoastaan vitamiini- ja/tai kivennäispohjaiset ravintolisät pureskeltavassa muodossa, arominvahventeena.

E 962

Aspartaamiasesulfaamisuola

500

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartaamiasesulfaamisuola

2 000

(11)a (49) (50)

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 969

Advantaami

20

E 969

Advantaami

55

Ainoastaan pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 1201

Polyvinyylipyrrolidoni

quantum satis

Ainoastaan tabletin tai päällystetyn tabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 1202

Polyvinyylipolypyrrolidoni

quantum satis

Ainoastaan tabletin tai päällystetyn tabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 1203

Polyvinyylialkoholi (PVA)

18 000

Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 1204

Pullulaani

quantum satis

Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 1205

Emäksinen metakrylaattikopolymeeri

100 000

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 1206

Neutraali metakrylaattikopolymeeri

200 000

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 1207

Anioninen metakrylaattikopolymeeri

100 000

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 1208

Polyvinyylipyrrolidoni-vinyyliasetaattikopolymeeri

100 000

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 1209

Polyvinyylialkoholi-polyetyleeni glykoli-oksaskopolymeeri

100 000

Paitsi pureskeltavassa muodossa olevat ravintolisät.

E 1505

Trietyylisitraatti

3 500

Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät.

E 1521

Polyeteeniglykoli

10 000

Ainoastaan kapselin ja tabletin muodossa olevat ravintolisät.”

| c) | Muutetaan elintarvikealaryhmää 17.2 koskeva kohta seuraavasti:






  i) | korvataan otsikko seuraavasti:






  ”17.2 | Ravintolisät nestemäisessä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan elintarvikealaryhmää 17.2 koskeva kohta seuraavasti:

i)

korvataan otsikko seuraavasti:

”17.2

Ravintolisät nestemäisessä muodossa, paitsi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut ravintolisät”

| ii) | Korvataan kaikki sen alla olevat kohdat numerojärjestyksessä seuraavasti: | ”I ryhmä | Lisäaineet | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II ryhmä | Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta | quantum satis | | |
| | II ryhmä | Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta | quantum satis | | Soveltamisaika: 31 päivään heinäkuuta 2014 |
| | II ryhmä | Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta | quantum satis | (69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014
  Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät |
| | III ryhmä | Värit, joihin sovelletaan yhdistettyä enimmäismäärää | 100 | | |
| | IV ryhmä | Polyolit | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinoliinikeltainen | 10 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 104 | Kinoliinikeltainen | 10 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014 |
| | E 110 | Paraoranssi | 10 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 110 | Paraoranssi | 10 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014 |
| | E 124 | Uuskokkiini | 10 | (61) | Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014 |
| | E 124 | Uuskokkiini | 10 | (61)(69) | Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014 |
| | E 160d | Lykopeeni | 30 | | |
| | E 200–213 | Sorbiinihappo – sorbaatit; bentsoehappo – bentsoaatit | 2 000 | (1) (2) | Paitsi siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät |
| | E 310–321 | Propyyligallaatti, TBHQ, BHA ja BHT | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Fosforihappo – fosfaatit – di-, tri- ja polyfosfaatit | quantum satis | | |
| | E 392 | Rosmariiniuutteet | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propyleeniglykolialginaatti | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaijakumi | quantum satis | | |
| | E 426 | Soijapapuhemiselluloosa | 1 500 | | |
| | E 432–436 | Polysorbaatit | quantum satis | | |
| | E 473–474 | Rasvahappojen sakkaroosiesterit – sokeriglyseridit | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Rasvahappojen polyglyseroliesterit | quantum satis | | |
| | E 491–495 | Sorbitaaniesterit | quantum satis | (1) | |
| | E 551–559 | Piidioksidi – silikaatit | quantum satis | | Soveltamisaika: 31 päivään tammikuuta 2014 |
| | E 551–553 | Piidioksidi – silikaatit | quantum satis | | Soveltamisaika: 1 päivästä helmikuuta 2014 |
| | E 950 | Asesulfaami K | 350 | | |
| | E 950 | Asesulfaami K | 2 000 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 951 | Aspartaami | 600 | | |
| | E 951 | Aspartaami | 5 500 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 952 | Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat | 400 | (51) | |
| | E 952 | Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat | 1 250 | (51) | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 954 | Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat | 80 | (52) | |
| | E 954 | Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat | 1 200 | (52) | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 955 | Sukraloosi | 240 | | |
| | E 955 | Sukraloosi | 2 400 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 957 | Taumatiini | 400 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 959 | Neohesperidiini DC | 50 | | |
| | E 959 | Neohesperidiini DC | 400 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 960 | Stevioliglykosidit | 200 | (60) | |
| | E 960 | Stevioliglykosidit | 1 800 | (60) | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 961 | Neotaami | 20 | | |
| | E 961 | Neotaami | 185 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 961 | Neotaami | 2 | | Ainoastaan arominvahventeena, paitsi siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 961 | Neotaami | 2 | | Ainoastaan vitamiini- ja/tai kivennäispohjaiset ravintolisät siirappimaisessa muodossa, arominvahventeena. |
| | E 962 | Aspartaamiasesulfaamisuola | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartaamiasesulfaamisuola | 2 000 | (11)a (49) (50) | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät. |
| | E 969 | Advantaami | 6 | | |
| | E 969 | Advantaami | 55 | | Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.” |

ii)

Korvataan kaikki sen alla olevat kohdat numerojärjestyksessä seuraavasti:

”I ryhmä

Lisäaineet

II ryhmä

Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta

quantum satis

II ryhmä

Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta

quantum satis

Soveltamisaika: 31 päivään heinäkuuta 2014

II ryhmä

Värit, joihin sovelletaan quantum satis -periaatetta

quantum satis

(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät

III ryhmä

Värit, joihin sovelletaan yhdistettyä enimmäismäärää

100

IV ryhmä

Polyolit

quantum satis

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

E 110

Paraoranssi

10

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 110

Paraoranssi

10

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

Soveltamisaika: 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään heinäkuuta 2014

E 124

Uuskokkiini

10

(61)(69)

Soveltamisaika: 1 päivästä elokuuta 2014

E 160d

Lykopeeni

30

E 200–213

Sorbiinihappo – sorbaatit; bentsoehappo – bentsoaatit

2 000

(1) (2)

Paitsi siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät

E 310–321

Propyyligallaatti, TBHQ, BHA ja BHT

400

(1)

E 338–452

Fosforihappo – fosfaatit – di-, tri- ja polyfosfaatit

quantum satis

E 392

Rosmariiniuutteet

400

(46)

E 405

Propyleeniglykolialginaatti

1 000

E 416

Karaijakumi

quantum satis

E 426

Soijapapuhemiselluloosa

1 500

E 432–436

Polysorbaatit

quantum satis

E 473–474

Rasvahappojen sakkaroosiesterit – sokeriglyseridit

quantum satis

(1)

E 475

Rasvahappojen polyglyseroliesterit

quantum satis

E 491–495

Sorbitaaniesterit

quantum satis

(1)

E 551–559

Piidioksidi – silikaatit

quantum satis

Soveltamisaika: 31 päivään tammikuuta 2014

E 551–553

Piidioksidi – silikaatit

quantum satis

Soveltamisaika: 1 päivästä helmikuuta 2014

E 950

Asesulfaami K

350

E 950

Asesulfaami K

2 000

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 951

Aspartaami

600

E 951

Aspartaami

5 500

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 952

Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat

400

(51)

E 952

Syklaamihappo ja sen Na- ja Ca-suolat

1 250

(51)

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 954

Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat

80

(52)

E 954

Sakariini ja sen Na-, K- ja Ca-suolat

1 200

(52)

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 955

Sukraloosi

240

E 955

Sukraloosi

2 400

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 957

Taumatiini

400

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 959

Neohesperidiini DC

50

E 959

Neohesperidiini DC

400

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 960

Stevioliglykosidit

200

(60)

E 960

Stevioliglykosidit

1 800

(60)

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 961

Neotaami

20

E 961

Neotaami

185

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 961

Neotaami

2

Ainoastaan arominvahventeena, paitsi siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 961

Neotaami

2

Ainoastaan vitamiini- ja/tai kivennäispohjaiset ravintolisät siirappimaisessa muodossa, arominvahventeena.

E 962

Aspartaamiasesulfaamisuola

350

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartaamiasesulfaamisuola

2 000

(11)a (49) (50)

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.

E 969

Advantaami

6

E 969

Advantaami

55

Ainoastaan siirappimaisessa muodossa olevat ravintolisät.”

---

PÄÄTÖKSET

| 9.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/45

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/1498,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2017,

valtiontuesta ja toimenpiteistä SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN), jotka Italia on toteuttanut erityishallintomenettelyssä olevan (in Amministrazione Straordinaria) Ilva S.p.A:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8931)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio aloitti alustavan tutkinnan väitetyistä tukitoimenpiteistä erityishallintomenettelyyn (in Amministrazione Straordinaria) asetetun italialaisen terästuottajan Ilva SpA:n, jäljempänä ’Ilva’, hyväksi vastaanotettuaan viralliset kantelut 11 ja 14 päivänä huhtikuuta 2014 kahdelta kyseisen yrityksen kilpailijalta (jotka haluavat pysytellä nimettöminä). Lisäksi Wirtschaftsvereinigung Stahl (saksalainen terästeollisuuden liitto, jäljempänä ’WV Stahl’) teki asiasta virallisen kantelun 10 päivänä huhtikuuta 2015 ja Eurofer (Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto) 24 päivänä kesäkuuta 2015. British Steel Association (Yhdistyneen kuningaskunnan terästuottajien yhdistys) ilmoitti 25 päivänä kesäkuuta 2015 tukevansa edellä mainittuja kanteluita. |
| --- | --- |

(1)

Komissio aloitti alustavan tutkinnan väitetyistä tukitoimenpiteistä erityishallintomenettelyyn (in Amministrazione Straordinaria) asetetun italialaisen terästuottajan Ilva SpA:n, jäljempänä ’Ilva’, hyväksi vastaanotettuaan viralliset kantelut 11 ja 14 päivänä huhtikuuta 2014 kahdelta kyseisen yrityksen kilpailijalta (jotka haluavat pysytellä nimettöminä). Lisäksi Wirtschaftsvereinigung Stahl (saksalainen terästeollisuuden liitto, jäljempänä ’WV Stahl’) teki asiasta virallisen kantelun 10 päivänä huhtikuuta 2015 ja Eurofer (Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto) 24 päivänä kesäkuuta 2015. British Steel Association (Yhdistyneen kuningaskunnan terästuottajien yhdistys) ilmoitti 25 päivänä kesäkuuta 2015 tukevansa edellä mainittuja kanteluita.

| (2) | Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa neljän Ilvan hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komissio ilmoitti Italialle 13 päivänä toukokuuta 2016 päivätyssä kirjeessä kyseisen menettelyn laajentamisesta viidenteen tukitoimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa neljän Ilvan hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komissio ilmoitti Italialle 13 päivänä toukokuuta 2016 päivätyssä kirjeessä kyseisen menettelyn laajentamisesta viidenteen tukitoimenpiteeseen.

| (3) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, sekä komission päätös kyseisen menettelyn laajentamisesta viidenteen tukitoimenpiteeseen, jäljempänä ’laajentamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään toimenpiteitä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, sekä komission päätös kyseisen menettelyn laajentamisesta viidenteen tukitoimenpiteeseen, jäljempänä ’laajentamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään toimenpiteitä koskevat huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Italia toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja laajentamispäätökseen 3 päivänä maaliskuuta ja 26 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Italia toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja laajentamispäätökseen 3 päivänä maaliskuuta ja 26 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä.

| (5) | Komissio sai huomautuksia myös asianomaisilta. Komissio toimitti huomautukset Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Italia toimitti vastauksensa 29 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai huomautuksia myös asianomaisilta. Komissio toimitti huomautukset Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Italia toimitti vastauksensa 29 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Komissio pyysi Italialta lisätietoja 24 päivänä helmikuuta 2016, 4 päivänä toukokuuta 2016, 30 päivänä syyskuuta 2016, 1 päivänä helmikuuta 2017 ja 8 päivänä syyskuuta 2017 päivätyillä kirjeillä. Italia vastasi mainittuihin tietopyyntöihin 10 päivänä maaliskuuta 2016, 13 päivänä toukokuuta 2016, 8 päivänä marraskuuta 2016, 10 päivänä maaliskuuta 2017 ja 16 päivänä lokakuuta 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi Italialta lisätietoja 24 päivänä helmikuuta 2016, 4 päivänä toukokuuta 2016, 30 päivänä syyskuuta 2016, 1 päivänä helmikuuta 2017 ja 8 päivänä syyskuuta 2017 päivätyillä kirjeillä. Italia vastasi mainittuihin tietopyyntöihin 10 päivänä maaliskuuta 2016, 13 päivänä toukokuuta 2016, 8 päivänä marraskuuta 2016, 10 päivänä maaliskuuta 2017 ja 16 päivänä lokakuuta 2017.

| (7) | Saatuaan tiedon Italian päätöksestä laittaa Ilvan varat myyntiin komissio pyysi Italiaa nimittämään asiaa varten riippumattoman toimitsijamiehen, jonka tehtävänä oli raportoida komissiolle myyntimenettelyn järjestämisestä ja toteuttamisesta. Toimitsijamies lähetti komissiolle raportit 15 päivänä kesäkuuta 2016, 3 päivänä lokakuuta 2016, 13 ja 14 päivänä joulukuuta 2016, 1 päivänä helmikuuta 2017, 22 päivänä helmikuuta 2017 ja 30 päivänä kesäkuuta 2017 sekä toimitti lopullisen raportin myyntimenettelystä 20 päivänä heinäkuuta 2017. Italian viranomaiset tiedottivat lisäksi komissiolle tarjouskilpailun tuloksista 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä kirjeellä ja toimittivat lisätietoja myyntimenettelystä 24 päivänä heinäkuuta 2017. |
| --- | --- |

(7)

Saatuaan tiedon Italian päätöksestä laittaa Ilvan varat myyntiin komissio pyysi Italiaa nimittämään asiaa varten riippumattoman toimitsijamiehen, jonka tehtävänä oli raportoida komissiolle myyntimenettelyn järjestämisestä ja toteuttamisesta. Toimitsijamies lähetti komissiolle raportit 15 päivänä kesäkuuta 2016, 3 päivänä lokakuuta 2016, 13 ja 14 päivänä joulukuuta 2016, 1 päivänä helmikuuta 2017, 22 päivänä helmikuuta 2017 ja 30 päivänä kesäkuuta 2017 sekä toimitti lopullisen raportin myyntimenettelystä 20 päivänä heinäkuuta 2017. Italian viranomaiset tiedottivat lisäksi komissiolle tarjouskilpailun tuloksista 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä kirjeellä ja toimittivat lisätietoja myyntimenettelystä 24 päivänä heinäkuuta 2017.

2.   KUVAUS

KUVAUS

2.1   Tuensaaja

Tuensaaja

| (8) | Ilva on yksi Euroopan suurimmista terästuottajista, ja se toimii hiiliterästuotteiden tuotannon, jalostuksen ja myynnin alalla. Se pitää toiminnassa 3 päivänä joulukuuta 2012 annetun asetuksen nro 207, jäljempänä ’asetus nro 207/2012’, joka muunnettiin laiksi 24 päivänä joulukuuta 2012 annetulla lailla nro 231, 1 pykälässä tarkoitettuja kansallisten strategisten etujen mukaisia tuotantolaitoksia. Ilva on ollut Rivan suvun omistuksessa vuodesta 1996 lähtien, mitä ennen se oli Italian valtion määräysvallassa teollisesta jälleenrakentamisesta vastaavan laitoksen Istituto per la Ricostruzione Industrialen, jäljempänä ’IRI’, kautta. Vuonna 2016 Ilva työllisti noin 14 000 henkilöä, joista noin 11 000 työskenteli sen päätuotantolaitoksessa Tarantossa (Apulia). Ilvalla on tuotantolaitoksia myös muualla Italiassa sekä myyntipisteet Ranskassa, Tunisiassa ja Kreikassa. |
| --- | --- |

(8)

Ilva on yksi Euroopan suurimmista terästuottajista, ja se toimii hiiliterästuotteiden tuotannon, jalostuksen ja myynnin alalla. Se pitää toiminnassa 3 päivänä joulukuuta 2012 annetun asetuksen nro 207, jäljempänä ’asetus nro 207/2012’, joka muunnettiin laiksi 24 päivänä joulukuuta 2012 annetulla lailla nro 231, 1 pykälässä tarkoitettuja kansallisten strategisten etujen mukaisia tuotantolaitoksia. Ilva on ollut Rivan suvun omistuksessa vuodesta 1996 lähtien, mitä ennen se oli Italian valtion määräysvallassa teollisesta jälleenrakentamisesta vastaavan laitoksen Istituto per la Ricostruzione Industrialen, jäljempänä ’IRI’, kautta. Vuonna 2016 Ilva työllisti noin 14 000 henkilöä, joista noin 11 000 työskenteli sen päätuotantolaitoksessa Tarantossa (Apulia). Ilvalla on tuotantolaitoksia myös muualla Italiassa sekä myyntipisteet Ranskassa, Tunisiassa ja Kreikassa.

| (9) | Ilva tuottamat hiiliterästuotteet sisältyvät luetteloon, joka esitetään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen vuosille 2014–2020 (3) liitteen IV a–e kohdassa. |
| --- | --- |

(9)

Ilva tuottamat hiiliterästuotteet sisältyvät luetteloon, joka esitetään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen vuosille 2014–2020 (3) liitteen IV a–e kohdassa.

3

| (10) | Ilvan Tarantossa sijaitsevan tuotantolaitoksen vuotuinen tuotantokapasiteetti on [...] (*1) tonnia, eli noin 9,8 prosenttia hiiliteräksen kokonaistuotantokapasiteetista unionissa (4). Erityishallintomenettelyn ja ympäristörajoitteiden takia Ilvan nimellisestä tuotantokapasiteetista on ollut käytössä [...] (kolme uunia viidestä). Vuonna 2016 Ilva tuotti 5,8 miljoonaa tonnia hiiliterästä (5), mikä oli noin 65 prosenttia Italian ja noin 7 prosenttia unionin hiiliterästuotannosta. Suurin osa Ilvan myynnistä toteutuu Italiassa ([...]), jota seuraavat muut jäsenvaltiot ([...]) ja kolmannet maat ([...]) (6). |
| --- | --- |

(10)

Ilvan Tarantossa sijaitsevan tuotantolaitoksen vuotuinen tuotantokapasiteetti on [...] (*1) tonnia, eli noin 9,8 prosenttia hiiliteräksen kokonaistuotantokapasiteetista unionissa (4). Erityishallintomenettelyn ja ympäristörajoitteiden takia Ilvan nimellisestä tuotantokapasiteetista on ollut käytössä [...] (kolme uunia viidestä). Vuonna 2016 Ilva tuotti 5,8 miljoonaa tonnia hiiliterästä (5), mikä oli noin 65 prosenttia Italian ja noin 7 prosenttia unionin hiiliterästuotannosta. Suurin osa Ilvan myynnistä toteutuu Italiassa ([...]), jota seuraavat muut jäsenvaltiot ([...]) ja kolmannet maat ([...]) (6).

*1

4

5

6

| (11) | Taranton alue, jolla Ilvan päätuotantolaitos sijaitsee, on pahoin saastunut. Kokeiden perusteella ilma, maaperä, pinta- ja pohjavedet ovat pahoin saastuneet sekä Ilvan tuotantolaitoksen alueella että läheisen Taranton kaupungin asuinalueilla, mikä aiheuttaa vakavia seurauksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle (7). Ilva ja sen pääosakkeenomistajat ja aiempi johto on asetettu Italiassa syytteeseen väitetystä ympäristökatastrofista (8). Ilva on keskeisessä asemassa myös komission Italiaa vastaan käynnistämässä rikkomusmenettelyssä (9). Annettuaan ensin kaksi virallista ilmoitusta (10) komissio lähetti Italialle 16 päivänä lokakuuta 2014 perustellun lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/1/EY (11) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (12) rikkomisesta. Kyseisissä direktiiveissä vahvistetaan säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava myöntäessään ympäristölupia teollisuuslaitoksille. |
| --- | --- |

(11)

Taranton alue, jolla Ilvan päätuotantolaitos sijaitsee, on pahoin saastunut. Kokeiden perusteella ilma, maaperä, pinta- ja pohjavedet ovat pahoin saastuneet sekä Ilvan tuotantolaitoksen alueella että läheisen Taranton kaupungin asuinalueilla, mikä aiheuttaa vakavia seurauksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle (7). Ilva ja sen pääosakkeenomistajat ja aiempi johto on asetettu Italiassa syytteeseen väitetystä ympäristökatastrofista (8). Ilva on keskeisessä asemassa myös komission Italiaa vastaan käynnistämässä rikkomusmenettelyssä (9). Annettuaan ensin kaksi virallista ilmoitusta (10) komissio lähetti Italialle 16 päivänä lokakuuta 2014 perustellun lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/1/EY (11) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (12) rikkomisesta. Kyseisissä direktiiveissä vahvistetaan säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava myöntäessään ympäristölupia teollisuuslaitoksille.

7

8

9

10

11

12

| (12) | Ympäristöongelmien seurauksena Ilvan aiemman johdon oli väistyttävä yrityksen hallinnosta, ja se korvattiin kesäkuussa 2013 hallituksen nimittämällä erityishallintojohtajalla (13). Erityishallintojohtajan toimeksiantoon kuului teollisen toiminnan jatkumisen varmistaminen ja yhtiön varojen kohdentaminen Ilvan ympäristöluvan aiemmasta rikkomisesta aiheutuneiden terveys- ja ympäristövahinkojen kattamiseksi. Italian hallitus hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2014 ympäristöohjelman, jonka tarkoituksena oli estää saastuminen ja uudistaa tuotantolaitosta siten, että se vastaa sille myönnettyä ympäristölupaa (14). Ympäristöohjelman mukaan Taranton tuotantolaitokseen oli investoitava vuonna 2014 yhteensä [...] euroa, jotta se täyttäisi ympäristöluvan vaatimukset. |
| --- | --- |

(12)

Ympäristöongelmien seurauksena Ilvan aiemman johdon oli väistyttävä yrityksen hallinnosta, ja se korvattiin kesäkuussa 2013 hallituksen nimittämällä erityishallintojohtajalla (13). Erityishallintojohtajan toimeksiantoon kuului teollisen toiminnan jatkumisen varmistaminen ja yhtiön varojen kohdentaminen Ilvan ympäristöluvan aiemmasta rikkomisesta aiheutuneiden terveys- ja ympäristövahinkojen kattamiseksi. Italian hallitus hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2014 ympäristöohjelman, jonka tarkoituksena oli estää saastuminen ja uudistaa tuotantolaitosta siten, että se vastaa sille myönnettyä ympäristölupaa (14). Ympäristöohjelman mukaan Taranton tuotantolaitokseen oli investoitava vuonna 2014 yhteensä [...] euroa, jotta se täyttäisi ympäristöluvan vaatimukset.

13

14

| (13) | Todettuaan, että Ilvan taloudellinen tilanne heikkeni jatkuvasti, Italian hallitus antoi 5 päivänä tammikuuta 2015 asetuksen nro 1/2015, jolla Ilva asetettiin tilapäiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn. Tilapäinen maksukyvyttömyysmenettely perustui niin kutsuttuun Marzanon lakiin. Tässä maksukyvyttömyysmenettelyihin sovellettavassa erityislaissa säädetään erityishallinnon järjestämisestä sellaisissa vaikeuksiin ajautuneissa suuryrityksissä, joiden tehtäväksi on annettu välttämättömien julkisten palvelujen tuottaminen. Ilva todettiin maksukyvyttömäksi Milanon tuomioistuimen päätöksellä 30 päivänä tammikuuta 2015 (15). Maksukyvyttömyyspäätöksessä ilmoitettiin velan kokonaismääräksi 2,9 miljardia euroa. Italian hallitus nimitti yrityksen johtoon kolme erityishallintojohtajaa. Asetus nro 1/2015 muunnettiin 3 päivänä maaliskuuta 2015 laiksi nro 20/2015 muutossäännöksin (16). |
| --- | --- |

(13)

Todettuaan, että Ilvan taloudellinen tilanne heikkeni jatkuvasti, Italian hallitus antoi 5 päivänä tammikuuta 2015 asetuksen nro 1/2015, jolla Ilva asetettiin tilapäiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn. Tilapäinen maksukyvyttömyysmenettely perustui niin kutsuttuun Marzanon lakiin. Tässä maksukyvyttömyysmenettelyihin sovellettavassa erityislaissa säädetään erityishallinnon järjestämisestä sellaisissa vaikeuksiin ajautuneissa suuryrityksissä, joiden tehtäväksi on annettu välttämättömien julkisten palvelujen tuottaminen. Ilva todettiin maksukyvyttömäksi Milanon tuomioistuimen päätöksellä 30 päivänä tammikuuta 2015 (15). Maksukyvyttömyyspäätöksessä ilmoitettiin velan kokonaismääräksi 2,9 miljardia euroa. Italian hallitus nimitti yrityksen johtoon kolme erityishallintojohtajaa. Asetus nro 1/2015 muunnettiin 3 päivänä maaliskuuta 2015 laiksi nro 20/2015 muutossäännöksin (16).

15

16

| (14) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 4 päivänä joulukuuta 2015 antaneensa samana päivänä asetuksen nro 191/2015, jonka otsikko oli Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva. Se muunnettiin 1 päivänä helmikuuta 2016 laiksi nro 13/2016 muutossäännöksin (17). Mainitun asetuksen 1 §:ssä säädettiin, että Ilvan varat myydään avointa ja syrjimätöntä julkista menettelyä noudattaen 30 päivään kesäkuuta 2016 mennessä yhtiön toiminnan katkeamattoman jatkumisen varmistamiseksi. Ilvan erityishallintojohtajat julkaisivat 5 päivänä tammikuuta 2016 kiinnostuksenilmaisupyynnön, joka koski Ilvan ja muiden samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden omistamien liiketoimintojen luovuttamista. Alustavassa arvonmääritysvaiheessa (due diligence phase) mukaan hyväksyttiin 25 osapuolta, jotka muodostivat ostokonsortioita virallisten tarjousten jättämiseksi 30 päivään kesäkuuta 2016 mennessä. Tarjouskilpailun viimeiseen vaiheeseen hyväksyttiin 30 päivänä kesäkuuta 2016 kaksi tarjoajaa: i) kansainvälisen teräsyhtiön ArcelorMittalin johtama konsortio, johon kuuluivat myös italialainen terästuottaja Marcegaglia ja Intesa Sanpaolo -pankki, jäljempänä ’AM-konsortio’, sekä ii) niin kutsuttu AcciaItalia-konsortio, jossa olivat mukana muun muassa italialainen teräsvalmistaja Arvedi, intialainen teräsyhtiö Jindal Steel ja valtio-omisteinen investointipankki Cassa Depositi e Prestiti, jäljempänä ’CDP’. |
| --- | --- |

(14)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 4 päivänä joulukuuta 2015 antaneensa samana päivänä asetuksen nro 191/2015, jonka otsikko oli Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva. Se muunnettiin 1 päivänä helmikuuta 2016 laiksi nro 13/2016 muutossäännöksin (17). Mainitun asetuksen 1 §:ssä säädettiin, että Ilvan varat myydään avointa ja syrjimätöntä julkista menettelyä noudattaen 30 päivään kesäkuuta 2016 mennessä yhtiön toiminnan katkeamattoman jatkumisen varmistamiseksi. Ilvan erityishallintojohtajat julkaisivat 5 päivänä tammikuuta 2016 kiinnostuksenilmaisupyynnön, joka koski Ilvan ja muiden samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden omistamien liiketoimintojen luovuttamista. Alustavassa arvonmääritysvaiheessa (due diligence phase) mukaan hyväksyttiin 25 osapuolta, jotka muodostivat ostokonsortioita virallisten tarjousten jättämiseksi 30 päivään kesäkuuta 2016 mennessä. Tarjouskilpailun viimeiseen vaiheeseen hyväksyttiin 30 päivänä kesäkuuta 2016 kaksi tarjoajaa: i) kansainvälisen teräsyhtiön ArcelorMittalin johtama konsortio, johon kuuluivat myös italialainen terästuottaja Marcegaglia ja Intesa Sanpaolo -pankki, jäljempänä ’AM-konsortio’, sekä ii) niin kutsuttu AcciaItalia-konsortio, jossa olivat mukana muun muassa italialainen teräsvalmistaja Arvedi, intialainen teräsyhtiö Jindal Steel ja valtio-omisteinen investointipankki Cassa Depositi e Prestiti, jäljempänä ’CDP’.

17

| (15) | Myyntimenettely kesti ennakoitua kauemmin. Menettelyn päätyttyä 26 päivänä toukokuuta 2017 Ilvan erityishallintojohtajat suosittelivat Ilvan varojen myymistä AM-konsortiolle, jonka tarjous oli 1,8 miljardia euroa (18). Tämän perusteella taloudellisen kehityksen ministeri vahvisti 5 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla lopullisella päätöksellä, että AM-konsortio oli voittanut tarjouskilpailun (19). Jotta kyseinen liiketoimi voidaan viedä loppuun, komission on hyväksyttävä sulautuma. AM-konsortio ilmoittikin 21 päivänä syyskuuta 2017 liiketoimesta komissiolle, joka päätti 8 päivänä marraskuuta 2017 aloittaa asiasta perusteellisen tutkinnan (20). |
| --- | --- |

(15)

Myyntimenettely kesti ennakoitua kauemmin. Menettelyn päätyttyä 26 päivänä toukokuuta 2017 Ilvan erityishallintojohtajat suosittelivat Ilvan varojen myymistä AM-konsortiolle, jonka tarjous oli 1,8 miljardia euroa (18). Tämän perusteella taloudellisen kehityksen ministeri vahvisti 5 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla lopullisella päätöksellä, että AM-konsortio oli voittanut tarjouskilpailun (19). Jotta kyseinen liiketoimi voidaan viedä loppuun, komission on hyväksyttävä sulautuma. AM-konsortio ilmoittikin 21 päivänä syyskuuta 2017 liiketoimesta komissiolle, joka päätti 8 päivänä marraskuuta 2017 aloittaa asiasta perusteellisen tutkinnan (20).

18

19

20

2.2   Tutkinnan kohteena olevat toimenpiteet

Tutkinnan kohteena olevat toimenpiteet

| (16) | Italian viranomaiset ovat toteuttaneet ja muuttaneet useita toimenpiteitä tukeakseen Ilvaa. Tämä päätös koskee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja laajentamispäätöksen kohteena olleita viittä toimenpidettä:






  a) | toimenpide 1: Ilvan entisiä omistajia vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn aikana takavarikoitujen varojen siirtäminen |
| --- | --- | --- |

(16)

Italian viranomaiset ovat toteuttaneet ja muuttaneet useita toimenpiteitä tukeakseen Ilvaa. Tämä päätös koskee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja laajentamispäätöksen kohteena olleita viittä toimenpidettä:

a)

toimenpide 1: Ilvan entisiä omistajia vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn aikana takavarikoitujen varojen siirtäminen

| b) | toimenpide 2: yksityisten pankkien myöntämän 250 miljoonan euron lainan luokitteleminen lailla ennakkovähennyskelpoiseksi |
| --- | --- |

b)

toimenpide 2: yksityisten pankkien myöntämän 250 miljoonan euron lainan luokitteleminen lailla ennakkovähennyskelpoiseksi

| c) | toimenpide 3: valtiontakauksen myöntäminen 400 miljoonan euron lainalle |
| --- | --- |

c)

toimenpide 3: valtiontakauksen myöntäminen 400 miljoonan euron lainalle

| d) | toimenpide 4: sovintosopimus Fintecnan kanssa |
| --- | --- |

d)

toimenpide 4: sovintosopimus Fintecnan kanssa

| e) | toimenpide 5: 300 miljoonan euron suuruinen valtionlaina. |
| --- | --- |

e)

toimenpide 5: 300 miljoonan euron suuruinen valtionlaina.

2.2.1   Toimenpide 1: Ilvan entisiä omistajia vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn aikana takavarikoitujen varojen siirtäminen

Toimenpide 1: Ilvan entisiä omistajia vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn aikana takavarikoitujen varojen siirtäminen

| (17) | Eräät Rivan suvun jäsenet, jotka kuuluivat aiemmin Ilvan johtoryhmään, on asetettu Italian tuomioistuimissa syytteeseen useista petoksista. Kansallinen tuomioistuin takavarikoi (sequestro preventivo) toukokuussa 2013 [...] euroa Rivan suvun jäsenille kuuluvia käteisvaroja, jäljempänä ’Rivan suvun varat’, kyseisiä henkilöitä vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn ajaksi. |
| --- | --- |

(17)

Eräät Rivan suvun jäsenet, jotka kuuluivat aiemmin Ilvan johtoryhmään, on asetettu Italian tuomioistuimissa syytteeseen useista petoksista. Kansallinen tuomioistuin takavarikoi (sequestro preventivo) toukokuussa 2013 [...] euroa Rivan suvun jäsenille kuuluvia käteisvaroja, jäljempänä ’Rivan suvun varat’, kyseisiä henkilöitä vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn ajaksi.

| (18) | Italian yleisessä rikosprosessilaissa säädetään, että rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä takavarikoidut varat on siirrettävä oikeusministeriön alaiseen oikeusrahastoon (Fondo Unico di Giustizia), joka toimii takavarikoidun omaisuuden hoitajana (custode ex lege) rikosoikeudellisen menettelyn ajan. Rahaston hallinnoinnista vastaa Equitalia Giustizia SpA, jäljempänä ’Equitalia’ (21). Equitalian sijoitusvaltuuksien mukaisesti Fondo Unico di Giustizia -rahastossa säilytettävät käteisvarat on talletettava riittävän vakaiksi ja luotettaviksi osoitetuille käyttötileille tai sijoitettava Italian valtion joukkolainoihin (22). Takavarikoidut määrät kuuluvat koko oikeudenkäyntimenettelyn ajan alkuperäisille omistajille, jotka eivät kuitenkaan voi käyttää niitä. |
| --- | --- |

(18)

Italian yleisessä rikosprosessilaissa säädetään, että rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä takavarikoidut varat on siirrettävä oikeusministeriön alaiseen oikeusrahastoon (Fondo Unico di Giustizia), joka toimii takavarikoidun omaisuuden hoitajana (custode ex lege) rikosoikeudellisen menettelyn ajan. Rahaston hallinnoinnista vastaa Equitalia Giustizia SpA, jäljempänä ’Equitalia’ (21). Equitalian sijoitusvaltuuksien mukaisesti Fondo Unico di Giustizia -rahastossa säilytettävät käteisvarat on talletettava riittävän vakaiksi ja luotettaviksi osoitetuille käyttötileille tai sijoitettava Italian valtion joukkolainoihin (22). Takavarikoidut määrät kuuluvat koko oikeudenkäyntimenettelyn ajan alkuperäisille omistajille, jotka eivät kuitenkaan voi käyttää niitä.

21

22

| (19) | Asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 momentissa otettiin käyttöön Rivan suvun varoja koskeva tilapäinen säännös, jonka mukaan kyseiset varat voitiin siirtää Ilvalle ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä (23). Kyseisen säännöksen mukaan varojensiirrossa oli noudatettava tiettyjä erityisehtoja. Ilvan oli ensin laskettava liikkeeseen Rivan suvun varojen arvoa vastaava määrä joukkovelkakirjoja. Sitten Fondo Unico di Giustizia -rahasto ostaisi joukkovelkakirjat säilyttämillään Rivan suvun varoilla. Tällöin Ilvan joukkovelkakirjat korvaisivat Fondo Unico di Giustizia -rahaston tileillä olevat Rivan suvun varat vakuuksina vireillä olevan rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä. Edellä mainitussa asetuksessa täsmennettiin myös, että Ilvan oli kohdennettava varojensiirrossa saamansa rahat ympäristöohjelmansa toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 momentissa otettiin käyttöön Rivan suvun varoja koskeva tilapäinen säännös, jonka mukaan kyseiset varat voitiin siirtää Ilvalle ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä (23). Kyseisen säännöksen mukaan varojensiirrossa oli noudatettava tiettyjä erityisehtoja. Ilvan oli ensin laskettava liikkeeseen Rivan suvun varojen arvoa vastaava määrä joukkovelkakirjoja. Sitten Fondo Unico di Giustizia -rahasto ostaisi joukkovelkakirjat säilyttämillään Rivan suvun varoilla. Tällöin Ilvan joukkovelkakirjat korvaisivat Fondo Unico di Giustizia -rahaston tileillä olevat Rivan suvun varat vakuuksina vireillä olevan rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä. Edellä mainitussa asetuksessa täsmennettiin myös, että Ilvan oli kohdennettava varojensiirrossa saamansa rahat ympäristöohjelmansa toteuttamiseen.

23

| (20) | Rivan suvun varat määrättiin siirrettäväksi kansallisen tuomioistuimen 11 päivänä toukokuuta 2015 antamalla tuomiolla (Decreto di Trasferimento). Siirtoa Fondo Unico di Giustizia -rahastoon ei kuitenkaan voitu toteuttaa, koska Rivan suvun varat olivat tallennettuina suvun ulkomaisille tileille (24) ja näiden tilien osalta toimivaltaiset ulkomaiset tuomioistuimet kieltäytyivät johdonmukaisesti luovuttamasta varoja Italiaan (25). |
| --- | --- |

(20)

Rivan suvun varat määrättiin siirrettäväksi kansallisen tuomioistuimen 11 päivänä toukokuuta 2015 antamalla tuomiolla (Decreto di Trasferimento). Siirtoa Fondo Unico di Giustizia -rahastoon ei kuitenkaan voitu toteuttaa, koska Rivan suvun varat olivat tallennettuina suvun ulkomaisille tileille (24) ja näiden tilien osalta toimivaltaiset ulkomaiset tuomioistuimet kieltäytyivät johdonmukaisesti luovuttamasta varoja Italiaan (25).

24

25

| (21) | Tilanne ratkesi, kun Rivan suku ja Ilva tekivät joulukuussa 2016 sovintosopimuksen, jossa asianomaiset Rivan suvun jäsenet antoivat suostumuksensa sille, että heidän ulkomaisilla pankkitileillä olevat varansa luovutetaan lopullisesti Ilvalle asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 momentissa säädetyssä oikeudellisessa muodossa. [...]. Italian viranomaisten mukaan Ilva olisi voinut vaatia Rivan suvulta jopa [...] euron vahingonkorvauksia. Rivan suku suostui luovuttamaan Ilvalle takavarikoidun 1,1 miljardin euron summan, joka oli kohdennettava lain nojalla ympäristöohjelman toteuttamiseen, sekä 145 miljoonan euron suuruisen lisäsumman Ilvan liiketoiminnan tukemiseksi. Sovintosopimuksen seurauksena Rivan suvun varat kotiutettiin Italiaan (26) ja siirrettiin Fondo Unico di Giustizia -rahastoon, joka osti 13 päivänä ja 22 päivänä kesäkuuta 2017 Ilvan liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja yhteensä [...] eurolla. |
| --- | --- |

(21)

Tilanne ratkesi, kun Rivan suku ja Ilva tekivät joulukuussa 2016 sovintosopimuksen, jossa asianomaiset Rivan suvun jäsenet antoivat suostumuksensa sille, että heidän ulkomaisilla pankkitileillä olevat varansa luovutetaan lopullisesti Ilvalle asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 momentissa säädetyssä oikeudellisessa muodossa. [...]. Italian viranomaisten mukaan Ilva olisi voinut vaatia Rivan suvulta jopa [...] euron vahingonkorvauksia. Rivan suku suostui luovuttamaan Ilvalle takavarikoidun 1,1 miljardin euron summan, joka oli kohdennettava lain nojalla ympäristöohjelman toteuttamiseen, sekä 145 miljoonan euron suuruisen lisäsumman Ilvan liiketoiminnan tukemiseksi. Sovintosopimuksen seurauksena Rivan suvun varat kotiutettiin Italiaan (26) ja siirrettiin Fondo Unico di Giustizia -rahastoon, joka osti 13 päivänä ja 22 päivänä kesäkuuta 2017 Ilvan liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja yhteensä [...] eurolla.

26

2.2.2   Toimenpide 2: lainan luokitteleminen lailla ennakkovähennyskelpoiseksi

Toimenpide 2: lainan luokitteleminen lailla ennakkovähennyskelpoiseksi

| (22) | Lehtitietojen mukaan Ilvalla oli toukokuussa 2014 ongelmia sekä palkkojen että tavarantoimitusten maksamisessa (27). Lehtikirjoitusten perusteella pankit eivät olleet halukkaita myöntämään Ilvalle tilapäislainaa sen maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi (28). Lisäksi vaikuttaa siltä, että Italian viranomaiset (erityisesti taloudellisen kehityksen ministeriö ja Apulian alueviranomaiset) osallistuivat vuonna 2014 täysipainoisesti tapaamisiin ja keskusteluihin, joita järjestettiin rahoituslaitosten kanssa tilapäislainan saamiseksi (29). |
| --- | --- |

(22)

Lehtitietojen mukaan Ilvalla oli toukokuussa 2014 ongelmia sekä palkkojen että tavarantoimitusten maksamisessa (27). Lehtikirjoitusten perusteella pankit eivät olleet halukkaita myöntämään Ilvalle tilapäislainaa sen maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi (28). Lisäksi vaikuttaa siltä, että Italian viranomaiset (erityisesti taloudellisen kehityksen ministeriö ja Apulian alueviranomaiset) osallistuivat vuonna 2014 täysipainoisesti tapaamisiin ja keskusteluihin, joita järjestettiin rahoituslaitosten kanssa tilapäislainan saamiseksi (29).

27

28

29

| (23) | Italia muutti 11 päivänä elokuuta 2014 asetuksen nro 101/2013 12 §:n 5 momenttia siten, että kansallisen strategisen edun mukaisille, erityishallintomenettelyssä oleville yrityksille ympäristöön ja terveyteen liittyvien kunnostussuunnitelmien varten myönnetyt lainat luokitellaan poikkeuksellisesti ennakkovähennyskelpoisiksi (30). Ennakkovähennyskelpoiset lainat voidaan periä maksukyvyttömän yrityksen selvitystilassa olevista varoista ennen kyseisen yrityksen muita lainoja ja velkojien saatavia. Ilvan tilanne täytti lainsäädännössä vahvistetun määritelmän, joten sille myönnettävät lainat voitiin luokitella ennakkovähennyskelpoisiksi (31). |
| --- | --- |

(23)

Italia muutti 11 päivänä elokuuta 2014 asetuksen nro 101/2013 12 §:n 5 momenttia siten, että kansallisen strategisen edun mukaisille, erityishallintomenettelyssä oleville yrityksille ympäristöön ja terveyteen liittyvien kunnostussuunnitelmien varten myönnetyt lainat luokitellaan poikkeuksellisesti ennakkovähennyskelpoisiksi (30). Ennakkovähennyskelpoiset lainat voidaan periä maksukyvyttömän yrityksen selvitystilassa olevista varoista ennen kyseisen yrityksen muita lainoja ja velkojien saatavia. Ilvan tilanne täytti lainsäädännössä vahvistetun määritelmän, joten sille myönnettävät lainat voitiin luokitella ennakkovähennyskelpoisiksi (31).

30

31

| (24) | Kuukauden kuluttua edellä mainitusta lakimuutoksesta, 11 päivänä syyskuuta 2014, kolme yksityispankkia (32) myönsi Ilvalle yhteensä 250 miljoonan euron lainan. Laina-ajan päättyessä 28 päivänä helmikuuta 2015 Ilva ei maksanut lainaa takaisin. |
| --- | --- |

(24)

Kuukauden kuluttua edellä mainitusta lakimuutoksesta, 11 päivänä syyskuuta 2014, kolme yksityispankkia (32) myönsi Ilvalle yhteensä 250 miljoonan euron lainan. Laina-ajan päättyessä 28 päivänä helmikuuta 2015 Ilva ei maksanut lainaa takaisin.

32

2.2.3   Toimenpide 3: valtiontakauksen myöntäminen 400 miljoonan euron lainalle

Toimenpide 3: valtiontakauksen myöntäminen 400 miljoonan euron lainalle

| (25) | Asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 b momentin nojalla Ilva voi neuvotella kiinnostuneiden pankkien kanssa 400 miljoonan euron ennakkovähennyskelpoisesta lainasta valtiontakauksen turvin. Laina oli tarkoitus käyttää Ilvan ympäristöohjelman toteuttamiseen (33). |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 b momentin nojalla Ilva voi neuvotella kiinnostuneiden pankkien kanssa 400 miljoonan euron ennakkovähennyskelpoisesta lainasta valtiontakauksen turvin. Laina oli tarkoitus käyttää Ilvan ympäristöohjelman toteuttamiseen (33).

33

| (26) | Valtiovarainministeri myönsi lainalle 30 päivänä huhtikuuta 2015 annetulla asetuksella valtiontakauksen, josta perittiin vuotuisena takausmaksuna 3,12 prosenttia. |
| --- | --- |

(26)

Valtiovarainministeri myönsi lainalle 30 päivänä huhtikuuta 2015 annetulla asetuksella valtiontakauksen, josta perittiin vuotuisena takausmaksuna 3,12 prosenttia.

| (27) | Valtiontakauksen myöntämisen jälkeen kolme rahoituslaitosta myönsi Ilvalle 27 päivänä toukokuuta 2015 lainan, joka oli yhteensä 400 miljoonaa euroa ja jakautui seuraavasti: CDP:n osuus oli 330 miljoonaa euroa, Intesa Sanpaolon osuus 50 miljoonaa euroa ja Banco Popolaren osuus 20 miljoonaa euroa. Yksityiset pankit Intesa Sanpaolo ja Banco Popolare olivat osallisina myös toimenpiteessä 2. |
| --- | --- |

(27)

Valtiontakauksen myöntämisen jälkeen kolme rahoituslaitosta myönsi Ilvalle 27 päivänä toukokuuta 2015 lainan, joka oli yhteensä 400 miljoonaa euroa ja jakautui seuraavasti: CDP:n osuus oli 330 miljoonaa euroa, Intesa Sanpaolon osuus 50 miljoonaa euroa ja Banco Popolaren osuus 20 miljoonaa euroa. Yksityiset pankit Intesa Sanpaolo ja Banco Popolare olivat osallisina myös toimenpiteessä 2.

| (28) | Kyseinen 400 miljoonan euron laina maksettiin takaisin neljässä 100 miljoonan suuruisessa erässä 10 päivänä kesäkuuta, 9 päivänä lokakuuta, 10 päivänä joulukuuta ja 28 joulukuuta 2015. Lainasta perittiin vuotuinen kuuden kuukauden Euribor-korko + [...] puolivuosittain. Takaisinmaksu oli aloitettava alun [...] pituisen lyhennysvapaan päätyttyä. |
| --- | --- |

(28)

Kyseinen 400 miljoonan euron laina maksettiin takaisin neljässä 100 miljoonan suuruisessa erässä 10 päivänä kesäkuuta, 9 päivänä lokakuuta, 10 päivänä joulukuuta ja 28 joulukuuta 2015. Lainasta perittiin vuotuinen kuuden kuukauden Euribor-korko + [...] puolivuosittain. Takaisinmaksu oli aloitettava alun [...] pituisen lyhennysvapaan päätyttyä.

2.2.4   Toimenpide 4: sovintosopimus Fintecnan kanssa

Toimenpide 4: sovintosopimus Fintecnan kanssa

| (29) | Ilvan yksityistämisen yhteydessä vuonna 1995 valtio-omisteinen IRI myönsi yksityistämissopimuksen 17.7 artiklan nojalla takauksen, joka kattoi ennen yksityistämistä esitettävät ympäristövahinkoja koskevat korvausvaatimukset [...] Italian liiraan asti korkoineen (mikä oli kyseisenä ajankohtana yhteensä noin [...] euroa ja 31 päivänä joulukuuta 2014 [...] euroa ilman korkoja tai [...] euroa korkoineen). Yksityistämissopimuksen mukaan ympäristövahinkoihin liittyvät kustannukset oli määritettävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1996. IRI aloitti 16 päivänä huhtikuuta 1996 välimiesmenettelyn myyntihinnan määrittämiseksi. Vuonna 2000 päättyneessä välimiesmenettelyssä ei päästy sovintoon ympäristövastuuta koskevasta riidasta. Ilva aloitti 6 päivänä toukokuuta 1996 rinnakkaisen välimiesmenettelyn ympäristövastuun määrittämiseksi, mutta kyseistä menettelyä ei saatu vietyä päätökseen. |
| --- | --- |

(29)

Ilvan yksityistämisen yhteydessä vuonna 1995 valtio-omisteinen IRI myönsi yksityistämissopimuksen 17.7 artiklan nojalla takauksen, joka kattoi ennen yksityistämistä esitettävät ympäristövahinkoja koskevat korvausvaatimukset [...] Italian liiraan asti korkoineen (mikä oli kyseisenä ajankohtana yhteensä noin [...] euroa ja 31 päivänä joulukuuta 2014 [...] euroa ilman korkoja tai [...] euroa korkoineen). Yksityistämissopimuksen mukaan ympäristövahinkoihin liittyvät kustannukset oli määritettävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1996. IRI aloitti 16 päivänä huhtikuuta 1996 välimiesmenettelyn myyntihinnan määrittämiseksi. Vuonna 2000 päättyneessä välimiesmenettelyssä ei päästy sovintoon ympäristövastuuta koskevasta riidasta. Ilva aloitti 6 päivänä toukokuuta 1996 rinnakkaisen välimiesmenettelyn ympäristövastuun määrittämiseksi, mutta kyseistä menettelyä ei saatu vietyä päätökseen.

| (30) | Valtio-omisteisesta Fintecnasta tuli IRIn oikeusseuraaja vuonna 2002. Vuodesta 2012 lähtien Fintecnan on omistanut kokonaan CDP, joka puolestaan on kokonaisuudessaan valtion omistuksessa. Fintecnan tilinpäätökset ja varainhoidon tarkastaa Italian tilintarkastustuomioistuimen nimittämä tuomari, joka osallistuu lain nro 259/1958 7 ja 12 §:n nojalla kyseisen yhtiön johto- ja valvontaelinten kokouksiin. |
| --- | --- |

(30)

Valtio-omisteisesta Fintecnasta tuli IRIn oikeusseuraaja vuonna 2002. Vuodesta 2012 lähtien Fintecnan on omistanut kokonaan CDP, joka puolestaan on kokonaisuudessaan valtion omistuksessa. Fintecnan tilinpäätökset ja varainhoidon tarkastaa Italian tilintarkastustuomioistuimen nimittämä tuomari, joka osallistuu lain nro 259/1958 7 ja 12 §:n nojalla kyseisen yhtiön johto- ja valvontaelinten kokouksiin.

| (31) | Fintecnan korvatessa IRIn vuonna 2002 IRIn aiempi johto päätti varata [...] euroa Ilvaan liittyvien ympäristövahinkojen arvioitujen kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Fintecnan korvatessa IRIn vuonna 2002 IRIn aiempi johto päätti varata [...] euroa Ilvaan liittyvien ympäristövahinkojen arvioitujen kustannusten kattamiseksi.

| (32) | Ilva ja Fintecna allekirjoittivat 12 päivänä kesäkuuta 2008 kokouspöytäkirjan (verbale di incontro), jonka mukaan tärkeimmät ratkaisematta olevat ympäristökysymykset koskivat Tarantossa sijaitsevaa tuotantolaitosta. Samassa yhteydessä osapuolet sopivat, että kustannukset voitiin jakaa niiden kesken vasta sitten, kun ne on määritetty. Ympäristöministeriö ja eräät muut julkisyhteisöt sen sijaan hyväksyivät 3 päivänä joulukuuta 2008 sopimusluonnoksen, jonka mukaan asia oli tarkoitus sopia pohjavesien puhdistamista ja aiheutettua ympäristövahinkoa koskevien kustannusarvioiden perusteella. Vahingot, jotka olivat aiheutuneet kolmansille osapuolille ilmansaasteista, jätettiin nimenomaisesti kyseisen arvion ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(32)

Ilva ja Fintecna allekirjoittivat 12 päivänä kesäkuuta 2008 kokouspöytäkirjan (verbale di incontro), jonka mukaan tärkeimmät ratkaisematta olevat ympäristökysymykset koskivat Tarantossa sijaitsevaa tuotantolaitosta. Samassa yhteydessä osapuolet sopivat, että kustannukset voitiin jakaa niiden kesken vasta sitten, kun ne on määritetty. Ympäristöministeriö ja eräät muut julkisyhteisöt sen sijaan hyväksyivät 3 päivänä joulukuuta 2008 sopimusluonnoksen, jonka mukaan asia oli tarkoitus sopia pohjavesien puhdistamista ja aiheutettua ympäristövahinkoa koskevien kustannusarvioiden perusteella. Vahingot, jotka olivat aiheutuneet kolmansille osapuolille ilmansaasteista, jätettiin nimenomaisesti kyseisen arvion ulkopuolelle.

| (33) | Ilva lähetti Fintecnalle useita ilmoituksia, joista viimeisimmät 2 päivänä toukokuuta 2011 ja 10 päivänä kesäkuuta 2013. Fintecna kiisti vastuullisuutensa erityisesti sellaisten vahinkojen osalta, joita oli aiheutunut kolmansille osapuolille ilmansaasteiden takia. |
| --- | --- |

(33)

Ilva lähetti Fintecnalle useita ilmoituksia, joista viimeisimmät 2 päivänä toukokuuta 2011 ja 10 päivänä kesäkuuta 2013. Fintecna kiisti vastuullisuutensa erityisesti sellaisten vahinkojen osalta, joita oli aiheutunut kolmansille osapuolille ilmansaasteiden takia.

| (34) | Vuoden 2011 tilinpäätöstä valmistellessaan Fintecnan asiasta vastaavat yksiköt arvioivat Ilvaan liittyvien vahinkojen kustannuksiksi [...] euroa. Vuonna 2014 summaksi korjattiin [...] euroa. |
| --- | --- |

(34)

Vuoden 2011 tilinpäätöstä valmistellessaan Fintecnan asiasta vastaavat yksiköt arvioivat Ilvaan liittyvien vahinkojen kustannuksiksi [...] euroa. Vuonna 2014 summaksi korjattiin [...] euroa.

| (35) | Ympäristöministeri antoi 19 päivänä joulukuuta 2013 määräyksen (provvedimento), jolla Fintecna velvoitettiin hävittämään Ilvan tiloissa olevat jätteet. Kyseisestä määräyksestä nostettiin kanne Apulian alueellisessa hallintotuomioistuimessa (Tribunale Amministrativo Regionale). Määräys kumottiin menettelyllisin perustein 14 päivänä marraskuuta 2014. Kyseinen tuomioistuin totesi kuitenkin, että saastuttava toiminta oli tapahtunut ennen vuotta 1995, joten vastuu kuului Fintecnalle. |
| --- | --- |

(35)

Ympäristöministeri antoi 19 päivänä joulukuuta 2013 määräyksen (provvedimento), jolla Fintecna velvoitettiin hävittämään Ilvan tiloissa olevat jätteet. Kyseisestä määräyksestä nostettiin kanne Apulian alueellisessa hallintotuomioistuimessa (Tribunale Amministrativo Regionale). Määräys kumottiin menettelyllisin perustein 14 päivänä marraskuuta 2014. Kyseinen tuomioistuin totesi kuitenkin, että saastuttava toiminta oli tapahtunut ennen vuotta 1995, joten vastuu kuului Fintecnalle.

| (36) | Asetuksen nro 1/2015 3 §:n 5 momentin nojalla Ilvan erityishallintojohtaja voi sopia Fintecnan kanssa vuoden 1995 yksityistämissopimuksen 17.7 artiklassa tarkoitettuja ympäristövahinkoja koskevan riidan 60 vuorokauden kuluessa mainitun asetuksen voimaantulosta. Samassa pykälässä vahvistettiin sovintosummaksi 156 miljoonaa euroa ja täsmennettiin, että sovinto olisi lopullinen (34). |
| --- | --- |

(36)

Asetuksen nro 1/2015 3 §:n 5 momentin nojalla Ilvan erityishallintojohtaja voi sopia Fintecnan kanssa vuoden 1995 yksityistämissopimuksen 17.7 artiklassa tarkoitettuja ympäristövahinkoja koskevan riidan 60 vuorokauden kuluessa mainitun asetuksen voimaantulosta. Samassa pykälässä vahvistettiin sovintosummaksi 156 miljoonaa euroa ja täsmennettiin, että sovinto olisi lopullinen (34).

34

| (37) | Fintecna palkkasi 12 päivänä tammikuuta 2015 riippumattoman oikeudellisen neuvonantajan, jonka tehtävänä oli auttaa sitä sovintosopimusta koskevissa neuvotteluissa Ilvan kanssa. Neuvonantaja antoi 3 päivänä maaliskuuta 2015 oikeudellisen lausunnon, jossa vahvistettiin, että riidan ratkaisemiseksi määritetty 156 miljoonan euron sovintosumma noudatti yksityistämissopimuksessa määrättyä enimmäismäärää ja alitti lisäksi Fintecnan omat arviot. |
| --- | --- |

(37)

Fintecna palkkasi 12 päivänä tammikuuta 2015 riippumattoman oikeudellisen neuvonantajan, jonka tehtävänä oli auttaa sitä sovintosopimusta koskevissa neuvotteluissa Ilvan kanssa. Neuvonantaja antoi 3 päivänä maaliskuuta 2015 oikeudellisen lausunnon, jossa vahvistettiin, että riidan ratkaisemiseksi määritetty 156 miljoonan euron sovintosumma noudatti yksityistämissopimuksessa määrättyä enimmäismäärää ja alitti lisäksi Fintecnan omat arviot.

| (38) | Fintecna pyysi myös toiselta neuvonantajalta oikeudellisen lausunnon siitä, i) oliko Ilvalle jo maksettu jotain aiemman välimiesmenettelyn yhteydessä ja ii) mistä päivästä alkaen taatusta summasta perittävät korot olisi laskettava. Tämä lausunto annettiin 16 päivänä helmikuuta 2015. Sen mukaan i) Fintecna ei ollut suorittanut Ilvalle maksuja yksityistämissopimuksen 17.7 artiklan soveltamista koskevien aiempien välimiesmenettelyjen yhteydessä ja ii) korot olisi laskettava vuodesta 1996 alkaen. |
| --- | --- |

(38)

Fintecna pyysi myös toiselta neuvonantajalta oikeudellisen lausunnon siitä, i) oliko Ilvalle jo maksettu jotain aiemman välimiesmenettelyn yhteydessä ja ii) mistä päivästä alkaen taatusta summasta perittävät korot olisi laskettava. Tämä lausunto annettiin 16 päivänä helmikuuta 2015. Sen mukaan i) Fintecna ei ollut suorittanut Ilvalle maksuja yksityistämissopimuksen 17.7 artiklan soveltamista koskevien aiempien välimiesmenettelyjen yhteydessä ja ii) korot olisi laskettava vuodesta 1996 alkaen.

| (39) | Sen jälkeen, kun asetus nro 1/2015 oli muunnettu laiksi 4 päivänä maaliskuuta 2015, Fintecnan johtokunta päätti sopia riidan kahden neuvonantajan antamien oikeudellisten lausuntojen perusteella. Johtokunta painotti, että sovinto oli lopullinen myös kolmansien osapuolten osalta (eli se koski myös Ilvan velkojia mahdollisessa konkurssitilanteessa sekä korvausvaatimuksia, joita Fintecnalle mahdollisesti esitettäisiin ympäristövahingoista) ja että yksityistämissopimuksesta johtuvien vastuiden enimmäismäärä oli [...] euroa ilman korkoja tai [...] euroa korkoineen. Johtokunnan päätöksessä otettiin huomioon Fintecnan osakkeenomistajan CDP:n puoltava lausunto, kuten määrättiin CDP-konserniin kuuluvissa yhtiöissä toteutettavaa valvontaa koskevan säännöstön (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione et coordinamento sulle società participate del gruppo CDP) kohdassa 8.3.2. |
| --- | --- |

(39)

Sen jälkeen, kun asetus nro 1/2015 oli muunnettu laiksi 4 päivänä maaliskuuta 2015, Fintecnan johtokunta päätti sopia riidan kahden neuvonantajan antamien oikeudellisten lausuntojen perusteella. Johtokunta painotti, että sovinto oli lopullinen myös kolmansien osapuolten osalta (eli se koski myös Ilvan velkojia mahdollisessa konkurssitilanteessa sekä korvausvaatimuksia, joita Fintecnalle mahdollisesti esitettäisiin ympäristövahingoista) ja että yksityistämissopimuksesta johtuvien vastuiden enimmäismäärä oli [...] euroa ilman korkoja tai [...] euroa korkoineen. Johtokunnan päätöksessä otettiin huomioon Fintecnan osakkeenomistajan CDP:n puoltava lausunto, kuten määrättiin CDP-konserniin kuuluvissa yhtiöissä toteutettavaa valvontaa koskevan säännöstön (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione et coordinamento sulle società participate del gruppo CDP) kohdassa 8.3.2.

| (40) | Näin ollen Fintecnan ja Ilvan välinen riita sovittiin 5 päivänä maaliskuuta 2015. Sovintosumma 156 miljoonaa euroa suoritettiin Ilvalle 6 päivänä maaliskuuta 2015. |
| --- | --- |

(40)

Näin ollen Fintecnan ja Ilvan välinen riita sovittiin 5 päivänä maaliskuuta 2015. Sovintosumma 156 miljoonaa euroa suoritettiin Ilvalle 6 päivänä maaliskuuta 2015.

| (41) | CDP:n ja Fintecnan 11 päivänä maaliskuuta 2015 julkaiseman yhteisen lehdistötiedotteen mukaan liiketoimella ”pantiin täytäntöön 5 päivänä tammikuuta 2015 annetun asetuksen nro 1, sellaisena kuin se oli muunnettuna 4 päivänä maaliskuuta 2015 annetuin muutossäännöksin laiksi nro 20, 3 §:n 5 momentti (nk. Ilva-asetus)” (35). |
| --- | --- |

(41)

CDP:n ja Fintecnan 11 päivänä maaliskuuta 2015 julkaiseman yhteisen lehdistötiedotteen mukaan liiketoimella ”pantiin täytäntöön 5 päivänä tammikuuta 2015 annetun asetuksen nro 1, sellaisena kuin se oli muunnettuna 4 päivänä maaliskuuta 2015 annetuin muutossäännöksin laiksi nro 20, 3 §:n 5 momentti (nk. Ilva-asetus)” (35).

35

2.2.5   Toimenpide 5: 300 miljoonan euron suuruinen valtionlaina

Toimenpide 5: 300 miljoonan euron suuruinen valtionlaina

| (42) | Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, Italian viranomaiset ilmoittivat 4 joulukuuta 2015 antaneensa samana päivänä asetuksen nro 191/2015. Ilvan varojen myyntiä koskevien säännösten lisäksi mainitun asetuksen 1 §:n 3 momentissa annettiin valtiolle valtuudet myöntää Ilvalle sen välittömien maksuvalmiustarpeiden tukemiseksi ministeriön asetuksella 300 miljoonan euron laina, johon sovellettava vuosikorko olisi kuuden kuukauden Euribor-korko + 300 peruspistettä. Kyseisen asetuksen mukaan Ilvan varojen ostajan oli maksettava laina takaisin 60 vuorokauden kuluessa siitä, kun toimivaltainen kansallinen tuomioistuin toteaa Ilvan toiminnan lakkautetuiksi asetuksen nro 270/99 73 §:n nojalla yhtiön varojen lopullisen luovuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(42)

Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, Italian viranomaiset ilmoittivat 4 joulukuuta 2015 antaneensa samana päivänä asetuksen nro 191/2015. Ilvan varojen myyntiä koskevien säännösten lisäksi mainitun asetuksen 1 §:n 3 momentissa annettiin valtiolle valtuudet myöntää Ilvalle sen välittömien maksuvalmiustarpeiden tukemiseksi ministeriön asetuksella 300 miljoonan euron laina, johon sovellettava vuosikorko olisi kuuden kuukauden Euribor-korko + 300 peruspistettä. Kyseisen asetuksen mukaan Ilvan varojen ostajan oli maksettava laina takaisin 60 vuorokauden kuluessa siitä, kun toimivaltainen kansallinen tuomioistuin toteaa Ilvan toiminnan lakkautetuiksi asetuksen nro 270/99 73 §:n nojalla yhtiön varojen lopullisen luovuttamisen jälkeen.

| (43) | Ministeriön asetus lainan myöntämisestä Ilvalle annettiin 15 päivänä joulukuuta 2015 ja lainasumma maksettiin 23 päivänä joulukuuta 2015. Ministeriön asetuksessa täsmennettiin, että laina oli myönnetty Ilvan erityishallinnolle. |
| --- | --- |

(43)

Ministeriön asetus lainan myöntämisestä Ilvalle annettiin 15 päivänä joulukuuta 2015 ja lainasumma maksettiin 23 päivänä joulukuuta 2015. Ministeriön asetuksessa täsmennettiin, että laina oli myönnetty Ilvan erityishallinnolle.

| (44) | Italian hallitus antoi 9 päivänä kesäkuuta 2016 asetuksen nro 98/2016, jolla muutettiin asetusta nro 191/2015. Mainitun asetuksen 1 §:n 1 momentin a kohdan nojalla 300 miljoonan euron lainaa koskeva takaisinmaksuvelvollisuus siirrettiin Ilvan varojen ostajalta Ilvalle. Asetus muunnettiin 1 päivänä elokuuta 2016 laiksi nro 151/2016 muutossäännöksin (36). |
| --- | --- |

(44)

Italian hallitus antoi 9 päivänä kesäkuuta 2016 asetuksen nro 98/2016, jolla muutettiin asetusta nro 191/2015. Mainitun asetuksen 1 §:n 1 momentin a kohdan nojalla 300 miljoonan euron lainaa koskeva takaisinmaksuvelvollisuus siirrettiin Ilvan varojen ostajalta Ilvalle. Asetus muunnettiin 1 päivänä elokuuta 2016 laiksi nro 151/2016 muutossäännöksin (36).

36

| (45) | Italian hallitus antoi 29 päivänä joulukuuta 2016 asetuksen nro 243/2016, joka muunnettiin 27 päivänä helmikuuta 2017 laiksi nro 18/2017 muutossäännöksin (37). Saman asetuksen 1 §:n 1 momentin b kohdassa säädettiin Ilvan erityishallinnon toimikauden jatkamisesta varojen siirtämispäivän yli, jotta Ilvan erityishallintojohtajat voivat suunnitella ja toteuttaa lisätoimia sellaisten alueiden puhdistamiseksi, jotka eivät siirtyneet ostajalle. Tämän seurauksena päätettiin, että määräys Ilvan toiminnan toteamiseksi lakkautetuksi asetuksen nro 270/99 73 §:n nojalla annetaan vasta sitten, kun edellä mainitut puhdistamistoimet on toteutettu kokonaisuudessaan. Jotta samalla ei tarvitsisi muuttaa 300 miljoonan euron lainan lopullista takaisinmaksupäivää, mainitun asetuksen 1 §:n 1 momentin a kohdassa muutettiin lainan takaisinmaksupäiväksi 60 vuorokautta Ilvan varojen lopullisesta luovuttamisesta lukien. Näin ollen se ei enää ollut riippuvainen Ilvan toiminnan lakkauttamisen toteamiseksi annettavasta määräyksestä. |
| --- | --- |

(45)

Italian hallitus antoi 29 päivänä joulukuuta 2016 asetuksen nro 243/2016, joka muunnettiin 27 päivänä helmikuuta 2017 laiksi nro 18/2017 muutossäännöksin (37). Saman asetuksen 1 §:n 1 momentin b kohdassa säädettiin Ilvan erityishallinnon toimikauden jatkamisesta varojen siirtämispäivän yli, jotta Ilvan erityishallintojohtajat voivat suunnitella ja toteuttaa lisätoimia sellaisten alueiden puhdistamiseksi, jotka eivät siirtyneet ostajalle. Tämän seurauksena päätettiin, että määräys Ilvan toiminnan toteamiseksi lakkautetuksi asetuksen nro 270/99 73 §:n nojalla annetaan vasta sitten, kun edellä mainitut puhdistamistoimet on toteutettu kokonaisuudessaan. Jotta samalla ei tarvitsisi muuttaa 300 miljoonan euron lainan lopullista takaisinmaksupäivää, mainitun asetuksen 1 §:n 1 momentin a kohdassa muutettiin lainan takaisinmaksupäiväksi 60 vuorokautta Ilvan varojen lopullisesta luovuttamisesta lukien. Näin ollen se ei enää ollut riippuvainen Ilvan toiminnan lakkauttamisen toteamiseksi annettavasta määräyksestä.

37

2.3   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt

| (46) | Komissio esitti johdanto-osan 1 kappaleessa mainitun alustavan tutkinnan perusteella epäilyksiä kyseisten tukitoimenpiteiden yhteensopivuudesta valtiontukia koskevien unionin säännösten kanssa. Komission alustavan näkemyksen mukaan toimenpiteet vaikuttivat olevan valtiontukea, eikä sen tiedossa ollut perusteita kyseisen tuen katsomiseksi sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(46)

Komissio esitti johdanto-osan 1 kappaleessa mainitun alustavan tutkinnan perusteella epäilyksiä kyseisten tukitoimenpiteiden yhteensopivuudesta valtiontukia koskevien unionin säännösten kanssa. Komission alustavan näkemyksen mukaan toimenpiteet vaikuttivat olevan valtiontukea, eikä sen tiedossa ollut perusteita kyseisen tuen katsomiseksi sisämarkkinoille soveltuvaksi.

2.3.1   Toimenpiteiden luokitteleminen valtiontueksi

Toimenpiteiden luokitteleminen valtiontueksi

| (47) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kaikki perusteellisen tutkinnan kohteena olleet toimenpiteet saattoivat vääristää kilpailua ja siten vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun otetaan huomioon kilpailijoiden olemassaolo teräsmarkkinoilla, joilla Ilva toimii, sekä terästuotteiden merkitys unionin sisäisessä kaupassa, johon Ilvakin osallistuu. |
| --- | --- |

(47)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kaikki perusteellisen tutkinnan kohteena olleet toimenpiteet saattoivat vääristää kilpailua ja siten vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun otetaan huomioon kilpailijoiden olemassaolo teräsmarkkinoilla, joilla Ilva toimii, sekä terästuotteiden merkitys unionin sisäisessä kaupassa, johon Ilvakin osallistuu.

| (48) | Muita valtiontukiperusteita (toimenpiteen katsominen valtiosta johtuvaksi, valtion varojen käyttäminen, valikoivuus ja taloudellinen etu) koskevasta komission alustavasta arviosta esitetään toimenpidekohtaiset yhteenvedot 2.3.1.1–2.3.1.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(48)

Muita valtiontukiperusteita (toimenpiteen katsominen valtiosta johtuvaksi, valtion varojen käyttäminen, valikoivuus ja taloudellinen etu) koskevasta komission alustavasta arviosta esitetään toimenpidekohtaiset yhteenvedot 2.3.1.1–2.3.1.5 jaksossa.

2.3.1.1   Toimenpide 1

Toimenpide 1

| (49) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti toimenpiteen 1 katsomisesta valtiosta johtuvaksi, että päätös siirtää Rivan suvun varat Ilvalle joukkovelkakirjoja ostamalla johtuu Italian hallituksesta, koska se oli sisällyttänyt asiaa koskevan säännöksen asetukseen nro 1/2015. Komissio katsoi myös alustavasti, että Fondo Unico di Giustizia -rahaston oli noudatettava oikeusviranomaisen ohjeita pannessaan kyseisen päätöksen täytäntöön (Equitalian välityksellä). Oikeusviranomainen puolestaan on valtion elin, jota sitoo velvollisuus tehdä vilpitöntä yhteistyötä (38). |
| --- | --- |

(49)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti toimenpiteen 1 katsomisesta valtiosta johtuvaksi, että päätös siirtää Rivan suvun varat Ilvalle joukkovelkakirjoja ostamalla johtuu Italian hallituksesta, koska se oli sisällyttänyt asiaa koskevan säännöksen asetukseen nro 1/2015. Komissio katsoi myös alustavasti, että Fondo Unico di Giustizia -rahaston oli noudatettava oikeusviranomaisen ohjeita pannessaan kyseisen päätöksen täytäntöön (Equitalian välityksellä). Oikeusviranomainen puolestaan on valtion elin, jota sitoo velvollisuus tehdä vilpitöntä yhteistyötä (38).

38

| (50) | Komissio katsoi alustavasti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä todettujen tosiseikkojen perusteella, että toimenpiteeseen 1 liittyy valtion varoja, koska Rivan suvun varojen oli katsottava olevan valtion valvonnassa niin kauan kuin niitä säilytettiin Fondo Unico di Giustizia -rahastossa. Komissio ei voinut myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että valtio (Fondo Unico di Giustizia -rahaston kautta) menettää mahdollisia tuloja, kun se sijoittaa Rivan suvun varoja riskialttiisiin Ilvan joukkovelkakirjoihin ilman asianmukaista korvausta sen sijaan, että se olisi pyrkinyt turvaamaan tuotot sijoittamalla varat pankkitalletuksiin tai valtion joukkolainoihin. |
| --- | --- |

(50)

Komissio katsoi alustavasti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä todettujen tosiseikkojen perusteella, että toimenpiteeseen 1 liittyy valtion varoja, koska Rivan suvun varojen oli katsottava olevan valtion valvonnassa niin kauan kuin niitä säilytettiin Fondo Unico di Giustizia -rahastossa. Komissio ei voinut myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että valtio (Fondo Unico di Giustizia -rahaston kautta) menettää mahdollisia tuloja, kun se sijoittaa Rivan suvun varoja riskialttiisiin Ilvan joukkovelkakirjoihin ilman asianmukaista korvausta sen sijaan, että se olisi pyrkinyt turvaamaan tuotot sijoittamalla varat pankkitalletuksiin tai valtion joukkolainoihin.

| (51) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä valikoivan taloudellisen edun aiheutuvan siitä, että rikosoikeudellisesta vakiomenettelystä poiketen Rivan suvun varat oli tarkoitus antaa Ilvan käyttöön ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja, joiden arvo ei ollut tiedossa, mahdollisesti markkinahintaa halvemmalla hinnalla. |
| --- | --- |

(51)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä valikoivan taloudellisen edun aiheutuvan siitä, että rikosoikeudellisesta vakiomenettelystä poiketen Rivan suvun varat oli tarkoitus antaa Ilvan käyttöön ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja, joiden arvo ei ollut tiedossa, mahdollisesti markkinahintaa halvemmalla hinnalla.

2.3.1.2   Toimenpide 2

Toimenpide 2

| (52) | Vaikka 250 miljoonan euron laina oli yksityisten pankkien myöntämä, komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteen voidaan katsoa tapahtumien kulun perusteella johtuvan valtiosta, sillä asetuksen nro 101/2013 muuttaminen ja valtion osallistuminen Ilvan ja pankkien välisiin neuvotteluihin olivat saattaneet edesauttaa lainan myöntämistä. |
| --- | --- |

(52)

Vaikka 250 miljoonan euron laina oli yksityisten pankkien myöntämä, komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteen voidaan katsoa tapahtumien kulun perusteella johtuvan valtiosta, sillä asetuksen nro 101/2013 muuttaminen ja valtion osallistuminen Ilvan ja pankkien välisiin neuvotteluihin olivat saattaneet edesauttaa lainan myöntämistä.

| (53) | Komission alustavan näkemyksen mukaan toimenpiteellä 2, jolla asetettiin uusi 250 miljoonan euron yksityinen laina takaisinmaksun osalta etusijalle, luovuttaisiin tosiasiallisesti valtion velkasaatavista, jos valtio tai muut julkisyhteisöt olisivat Ilvan tärkeimpien velkojien joukossa (39). Tällöin toimenpiteeseen 2 liittyisi valtion varoja. |
| --- | --- |

(53)

Komission alustavan näkemyksen mukaan toimenpiteellä 2, jolla asetettiin uusi 250 miljoonan euron yksityinen laina takaisinmaksun osalta etusijalle, luovuttaisiin tosiasiallisesti valtion velkasaatavista, jos valtio tai muut julkisyhteisöt olisivat Ilvan tärkeimpien velkojien joukossa (39). Tällöin toimenpiteeseen 2 liittyisi valtion varoja.

39

| (54) | Muutetun lain yleisluontoisesta sanamuodosta huolimatta komissio totesi, että kyseinen toimenpide toteutettiin ainoastaan Ilvan hyväksi, joten se oli tosiasiallisesti valikoiva. Toimenpiteellä autettiin Ilvaa täyttämään maksuvalmiustarpeensa, joten se vaikutti antaneen etua, jota Ilva ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että toimenpide antaa Ilvalle valikoivan taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(54)

Muutetun lain yleisluontoisesta sanamuodosta huolimatta komissio totesi, että kyseinen toimenpide toteutettiin ainoastaan Ilvan hyväksi, joten se oli tosiasiallisesti valikoiva. Toimenpiteellä autettiin Ilvaa täyttämään maksuvalmiustarpeensa, joten se vaikutti antaneen etua, jota Ilva ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että toimenpide antaa Ilvalle valikoivan taloudellisen edun.

2.3.1.3   Toimenpide 3

Toimenpide 3

| (55) | Komission alustavan näkemyksen mukaan toimenpiteen 3 voitiin katsoa johtuvan valtiosta, koska valtiontakaus myönnettiin ministeriön asetuksella hallituksen antaman asetuksen säännösten nojalla. Valtion varoihin kohdistuva riski voitiin päätellä siitä tosiseikasta, että valtiontakaukset maksetaan niiden realisoituessa valtion talousarviosta. |
| --- | --- |

(55)

Komission alustavan näkemyksen mukaan toimenpiteen 3 voitiin katsoa johtuvan valtiosta, koska valtiontakaus myönnettiin ministeriön asetuksella hallituksen antaman asetuksen säännösten nojalla. Valtion varoihin kohdistuva riski voitiin päätellä siitä tosiseikasta, että valtiontakaukset maksetaan niiden realisoituessa valtion talousarviosta.

| (56) | Valikoivan taloudellisen edun olemassaoloa arvioidessaan komissio kyseenalaisti kyseisen valtiontakauksen markkinaehtoisuuden. Epäselvää oli ensinnäkin se, olisiko mikään markkinatoimija myöntänyt Ilvalle takausta vain kaksi kuukautta sen jälkeen, kun Ilva oli jättänyt maksamatta edellisen lainansa. Komissiolla oli epäilyksiä myös sen suhteen, muodostiko Italian valtion perimä takausmaksu asianmukaisen korvauksen valtiolle koituvasta riskistä, vaikka Ilvalla saattoi oletettavasti olla mahdollisuus turvautua ulkopuolisiin rahoituslähteisiin ja/tai ulkopuolisiin takauksiin. |
| --- | --- |

(56)

Valikoivan taloudellisen edun olemassaoloa arvioidessaan komissio kyseenalaisti kyseisen valtiontakauksen markkinaehtoisuuden. Epäselvää oli ensinnäkin se, olisiko mikään markkinatoimija myöntänyt Ilvalle takausta vain kaksi kuukautta sen jälkeen, kun Ilva oli jättänyt maksamatta edellisen lainansa. Komissiolla oli epäilyksiä myös sen suhteen, muodostiko Italian valtion perimä takausmaksu asianmukaisen korvauksen valtiolle koituvasta riskistä, vaikka Ilvalla saattoi oletettavasti olla mahdollisuus turvautua ulkopuolisiin rahoituslähteisiin ja/tai ulkopuolisiin takauksiin.

2.3.1.4   Toimenpide 4

Toimenpide 4

| (57) | Komissio katsoi alustavasti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (40) vahvistettujen merkityksellisten indikaattorien perusteella, että Fintecnan toteuttama toimenpide 4 oli Italian valtiosta johtuva. Toimenpiteeseen käytettyjen varojen alkuperästä komissio huomautti, että Fintecna voidaan luokitella julkiseksi yritykseksi. Näin ollen sen varat katsotaan valtion varoiksi. |
| --- | --- |

(57)

Komissio katsoi alustavasti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (40) vahvistettujen merkityksellisten indikaattorien perusteella, että Fintecnan toteuttama toimenpide 4 oli Italian valtiosta johtuva. Toimenpiteeseen käytettyjen varojen alkuperästä komissio huomautti, että Fintecna voidaan luokitella julkiseksi yritykseksi. Näin ollen sen varat katsotaan valtion varoiksi.

40

| (58) | Valikoivan taloudellisen edun olemassaoloa arvioidessaan komissio huomautti, että ympäristövahinkoja koskeva rajattu valtiontakaus, joka myönnettiin kyseisen yhtiön ollessa valtion omistuksessa, eli ennen Ilvan yksityistämistä ja myymistä Rivan suvulle, oli markkinakäytännön mukainen eikä sitä voitu pitää sopimattomana. Komissio kuitenkin kyseenalaisti sovintosopimuksen summan ja ajoituksen ja pohti, olisiko yksikään markkinataloustoimija toiminut samalla tavalla vastaavassa tilanteessa. |
| --- | --- |

(58)

Valikoivan taloudellisen edun olemassaoloa arvioidessaan komissio huomautti, että ympäristövahinkoja koskeva rajattu valtiontakaus, joka myönnettiin kyseisen yhtiön ollessa valtion omistuksessa, eli ennen Ilvan yksityistämistä ja myymistä Rivan suvulle, oli markkinakäytännön mukainen eikä sitä voitu pitää sopimattomana. Komissio kuitenkin kyseenalaisti sovintosopimuksen summan ja ajoituksen ja pohti, olisiko yksikään markkinataloustoimija toiminut samalla tavalla vastaavassa tilanteessa.

2.3.1.5   Toimenpide 5

Toimenpide 5

| (59) | Koska kyseisen toimenpiteen muodostaa laina, jonka taloudellisen kehityksen ministeriö ja valtiovarainministeriö myönsivät Italian julkisesta talousarviosta, komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtiosta ja siihen liittyy valtion varoja. |
| --- | --- |

(59)

Koska kyseisen toimenpiteen muodostaa laina, jonka taloudellisen kehityksen ministeriö ja valtiovarainministeriö myönsivät Italian julkisesta talousarviosta, komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtiosta ja siihen liittyy valtion varoja.

| (60) | Valikoivan taloudellisen edun olemassaoloa arvioidessaan komissio pohti, olisiko mikään yksityinen markkinatoimija myöntänyt Ilvalle 300 miljoonan euron lainaa – etenkään samoilla ehdoilla kuin Italian valtio – kun otetaan huomioon Ilvan talousvaikeudet. |
| --- | --- |

(60)

Valikoivan taloudellisen edun olemassaoloa arvioidessaan komissio pohti, olisiko mikään yksityinen markkinatoimija myöntänyt Ilvalle 300 miljoonan euron lainaa – etenkään samoilla ehdoilla kuin Italian valtio – kun otetaan huomioon Ilvan talousvaikeudet.

2.3.2   Sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteet

Sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteet

| (61) | Komissio ei nähnyt mitään perusteita, joilla Ilvan saama valtiontuki olisi voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Näin ollen se pyysi Italiaa näyttämään toteen, jos tällaisia perusteita oli olemassa, sekä ilmoittamaan komissiolle niiden mahdollisen merkityksellisen oikeusperustan. |
| --- | --- |

(61)

Komissio ei nähnyt mitään perusteita, joilla Ilvan saama valtiontuki olisi voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Näin ollen se pyysi Italiaa näyttämään toteen, jos tällaisia perusteita oli olemassa, sekä ilmoittamaan komissiolle niiden mahdollisen merkityksellisen oikeusperustan.

2.3.3   Mahdollinen taloudellinen jatkuvuus Ilvan ja sen varat ostaneen uuden yrityksen välillä

Mahdollinen taloudellinen jatkuvuus Ilvan ja sen varat ostaneen uuden yrityksen välillä

| (62) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 107 kappaleessa komissio muistutti, että mikäli tukea saaneen yrityksen ostaja jatkaa kyseisen yrityksen taloudellista toimintaa ja komissio toteaa tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille, ostajan on mahdollisesti maksettava tuki takaisin. |
| --- | --- |

(62)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 107 kappaleessa komissio muistutti, että mikäli tukea saaneen yrityksen ostaja jatkaa kyseisen yrityksen taloudellista toimintaa ja komissio toteaa tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille, ostajan on mahdollisesti maksettava tuki takaisin.

| (63) | Myynnin lopullinen laajuus saattaa vielä muuttua riippuen edellä johdanto-osan 15 kappaleessa mainitun sulautuman valvontamenettelyn lopputuloksesta. Italia ja Peacelink ovat toimittaneet huomautuksia taloudellisen toiminnan jatkumisesta (tai keskeytymisestä) nykyisen Ilvan ja Ilvan varojen ostajan välillä. Komissio ei kuitenkaan voi vielä tässä vaiheessa esittää lopullista näkemystä asiasta, joten sitä ei käsitellä enempää tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(63)

Myynnin lopullinen laajuus saattaa vielä muuttua riippuen edellä johdanto-osan 15 kappaleessa mainitun sulautuman valvontamenettelyn lopputuloksesta. Italia ja Peacelink ovat toimittaneet huomautuksia taloudellisen toiminnan jatkumisesta (tai keskeytymisestä) nykyisen Ilvan ja Ilvan varojen ostajan välillä. Komissio ei kuitenkaan voi vielä tässä vaiheessa esittää lopullista näkemystä asiasta, joten sitä ei käsitellä enempää tässä päätöksessä.

2.3.4   Päätös olla vastustamatta kiireellisiä ympäristö- ja terveystoimenpiteitä

Päätös olla vastustamatta kiireellisiä ympäristö- ja terveystoimenpiteitä

| (64) | Komissio täsmensi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 kappaleessa, ettei se vastustaisi välittömiä toimia, jotka Italian viranomaiset mahdollisesti toteuttavat kansalaisten terveyden suojelemiseksi Tarantossa. Siellä on virallisesti tunnustettu ympäristöön ja terveyteen liittyvä hätätilanne, jota kuvaillaan tämän päätöksen johdanto-osan 11 kappaleessa. Näin ollen muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ei vaikuttanut julkiseen tukeen, jota annettiin Ilvan tuotantolaitoksen ja sen ympäristön puhdistustöistä aiheutuviin menoihin siltä osin kuin tällaiset työt olivat ehdottomasti tarpeellisia olemassa olevien saasteiden poistamiseksi ja Taranton kansalaisten terveyden varmistamiseksi odotettaessa, että saastuttaja saadaan määritettyä ja tältä voidaan edellyttää sovellettavissa säännöissä vaaditun tason täyttämistä. |
| --- | --- |

(64)

Komissio täsmensi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 kappaleessa, ettei se vastustaisi välittömiä toimia, jotka Italian viranomaiset mahdollisesti toteuttavat kansalaisten terveyden suojelemiseksi Tarantossa. Siellä on virallisesti tunnustettu ympäristöön ja terveyteen liittyvä hätätilanne, jota kuvaillaan tämän päätöksen johdanto-osan 11 kappaleessa. Näin ollen muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ei vaikuttanut julkiseen tukeen, jota annettiin Ilvan tuotantolaitoksen ja sen ympäristön puhdistustöistä aiheutuviin menoihin siltä osin kuin tällaiset työt olivat ehdottomasti tarpeellisia olemassa olevien saasteiden poistamiseksi ja Taranton kansalaisten terveyden varmistamiseksi odotettaessa, että saastuttaja saadaan määritettyä ja tältä voidaan edellyttää sovellettavissa säännöissä vaaditun tason täyttämistä.

| (65) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 115 kappaleessa, että Italian viranomaiset olivat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet saastuttajan määrittämiseksi. Koska oikeudenkäynnin tulos ei ollut vielä selvillä, komissio katsoi Italian valtion toimineen perustellusti sen varmistamiseksi, ettei kertynyt saaste aiheuttaisi haittaa kansalaisten terveydelle ja ympäristölle Taranton alueella. Komissio selvensi, että jos saastuttaja saadaan määritettyä vireillä olevassa oikeudenkäynnissä, tämän on korvattava – saastuttaja maksaa -periaatteen käyttöönottoon tai toteuttamiseen liittyvien sovellettavien sääntöjen mukaisesti – korkoineen summat, jotka valtio on käyttänyt puhdistamiseen. |
| --- | --- |

(65)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 115 kappaleessa, että Italian viranomaiset olivat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet saastuttajan määrittämiseksi. Koska oikeudenkäynnin tulos ei ollut vielä selvillä, komissio katsoi Italian valtion toimineen perustellusti sen varmistamiseksi, ettei kertynyt saaste aiheuttaisi haittaa kansalaisten terveydelle ja ympäristölle Taranton alueella. Komissio selvensi, että jos saastuttaja saadaan määritettyä vireillä olevassa oikeudenkäynnissä, tämän on korvattava – saastuttaja maksaa -periaatteen käyttöönottoon tai toteuttamiseen liittyvien sovellettavien sääntöjen mukaisesti – korkoineen summat, jotka valtio on käyttänyt puhdistamiseen.

| (66) | Italian oikeusviranomaiset ovat ryhtyneet asianmukaisiin toimiin saastuttajan ja tämän toiminnasta johtuvan taloudellisen vastuun määrittämiseksi. Näin ollen tämä päätös ei vaikuta taloudellisiin seuraamuksiin, jotka liittyvät sellaisiin olemassa olevien saasteiden poistamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin, jotka valtio tai muut julkiset ja yksityiset yritykset ja saastuttaja ovat jo jakaneet keskenään SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. Komissio huomauttaa tulevista puhdistuskustannuksista, että Ilvan nykyisten osakkeenomistajien siirtämät 1,1 miljardia euroa on kohdennettava lainsäädännön nojalla edellä mainittuun ympäristöohjelmaan (johdanto-osan 21 kappale). Lisäksi tulevat mahdollisen tulevan omistajan ja johdon lisäinvestoinnit Taranton tuotantolaitoksen ympäristötehokkuuden parantamiseen (ks. johdanto-osan 15 ja 63 kappale). |
| --- | --- |

(66)

Italian oikeusviranomaiset ovat ryhtyneet asianmukaisiin toimiin saastuttajan ja tämän toiminnasta johtuvan taloudellisen vastuun määrittämiseksi. Näin ollen tämä päätös ei vaikuta taloudellisiin seuraamuksiin, jotka liittyvät sellaisiin olemassa olevien saasteiden poistamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin, jotka valtio tai muut julkiset ja yksityiset yritykset ja saastuttaja ovat jo jakaneet keskenään SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. Komissio huomauttaa tulevista puhdistuskustannuksista, että Ilvan nykyisten osakkeenomistajien siirtämät 1,1 miljardia euroa on kohdennettava lainsäädännön nojalla edellä mainittuun ympäristöohjelmaan (johdanto-osan 21 kappale). Lisäksi tulevat mahdollisen tulevan omistajan ja johdon lisäinvestoinnit Taranton tuotantolaitoksen ympäristötehokkuuden parantamiseen (ks. johdanto-osan 15 ja 63 kappale).

3.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

ITALIAN HUOMAUTUKSET

3.1   Yleisiä huomautuksia toimenpiteiden tarkoituksesta

Yleisiä huomautuksia toimenpiteiden tarkoituksesta

| (67) | Italian mukaan sen hallituksen toteuttamat toimenpiteet olivat tarpeen yleisten etujen turvaamiseksi eivätkä ne kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. Italia katsoo, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleessa käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/35/EY (41) sekä Italian ympäristölain 250 §:ssä (42) tarkoitettuja tilanteita. Näiden säännösten nojalla viranomaisten on toteutettava tarvittavat toimet ympäristövahingon korjaamiseksi, jos saastuttajaa ei vielä ole saatu määritettyä. Tätä tarkoitusta varten asetuksessa nro 1/2015 ja ympäristöohjelmasta 14 päivänä maaliskuuta 2014 annetussa pääministerin asetuksessa (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) annettiin Ilvan erityishallintojohtajille julkista valtaa toteuttaa Ilvan ympäristön puhdistamiseen liittyviä tehtäviä valtion puolesta. |
| --- | --- |

(67)

Italian mukaan sen hallituksen toteuttamat toimenpiteet olivat tarpeen yleisten etujen turvaamiseksi eivätkä ne kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. Italia katsoo, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleessa käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/35/EY (41) sekä Italian ympäristölain 250 §:ssä (42) tarkoitettuja tilanteita. Näiden säännösten nojalla viranomaisten on toteutettava tarvittavat toimet ympäristövahingon korjaamiseksi, jos saastuttajaa ei vielä ole saatu määritettyä. Tätä tarkoitusta varten asetuksessa nro 1/2015 ja ympäristöohjelmasta 14 päivänä maaliskuuta 2014 annetussa pääministerin asetuksessa (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) annettiin Ilvan erityishallintojohtajille julkista valtaa toteuttaa Ilvan ympäristön puhdistamiseen liittyviä tehtäviä valtion puolesta.

41

42

| (68) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleessa katsottiin, että tällaiset ympäristötoimenpiteet olisi sallittava [...] euroon asti. Niihin sisältyvät seuraavat työt:






  a) | Puhdistustyöt (vesien ja pilaantuneiden alueiden puhdistaminen, jätehuolto ja asbestinpoisto) sekä komission perustellussa lausunnossa mainitut työt (43). Tähän ryhmään kuuluvien toimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat [...] euroa. |
| --- | --- | --- |

(68)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleessa katsottiin, että tällaiset ympäristötoimenpiteet olisi sallittava [...] euroon asti. Niihin sisältyvät seuraavat työt:

a)

Puhdistustyöt (vesien ja pilaantuneiden alueiden puhdistaminen, jätehuolto ja asbestinpoisto) sekä komission perustellussa lausunnossa mainitut työt (43). Tähän ryhmään kuuluvien toimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat [...] euroa.

43

| b) | Komission virallisessa lausunnossa vaaditut lisätyöt direktiivin 2008/1/EY (7 päivään tammikuuta 2014 asti) ja direktiivin 2010/75/EU (7 päivästä tammikuuta 2014 alkaen) rikkomisen korjaamiseksi. Tähän ryhmään kuuluvien toimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat [...] euroa. |
| --- | --- |

b)

Komission virallisessa lausunnossa vaaditut lisätyöt direktiivin 2008/1/EY (7 päivään tammikuuta 2014 asti) ja direktiivin 2010/75/EU (7 päivästä tammikuuta 2014 alkaen) rikkomisen korjaamiseksi. Tähän ryhmään kuuluvien toimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat [...] euroa.

| (69) | Italian viranomaiset huomattavat, että sallittujen töiden kokonaiskustannukset ovat suuremmat kuin toimenpiteisiin 2, 3 ja 4 liittyvät summat yhteensä. |
| --- | --- |

(69)

Italian viranomaiset huomattavat, että sallittujen töiden kokonaiskustannukset ovat suuremmat kuin toimenpiteisiin 2, 3 ja 4 liittyvät summat yhteensä.

| (70) | Italian viranomaiset korostavat lisäksi, että komission valtiontukimenettely liittyy olennaisesti rinnakkaiseen rikkomusmenettelyyn. Komission perustellussa lausunnossa myönnettiin, että Ilvan vaikeus löytää rahoitusta saattaisi viivyttää töitä, jotka Tarantossa on tehtävä Ilvalle myönnetyn ympäristöluvan määräysten täyttämiseksi. Näin ollen Italian viranomaiset päättivät myöntää Ilvan erityishallintojohtajien käyttöön julkisia varoja täyttääkseen perustellussa lausunnossa asetetut velvoitteet ja varmistaakseen tarvittavien töiden toteutumisen. Italian viranomaiset tulkitsevat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaletta siten, ettei komissio vastausta tämäntyyppisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(70)

Italian viranomaiset korostavat lisäksi, että komission valtiontukimenettely liittyy olennaisesti rinnakkaiseen rikkomusmenettelyyn. Komission perustellussa lausunnossa myönnettiin, että Ilvan vaikeus löytää rahoitusta saattaisi viivyttää töitä, jotka Tarantossa on tehtävä Ilvalle myönnetyn ympäristöluvan määräysten täyttämiseksi. Näin ollen Italian viranomaiset päättivät myöntää Ilvan erityishallintojohtajien käyttöön julkisia varoja täyttääkseen perustellussa lausunnossa asetetut velvoitteet ja varmistaakseen tarvittavien töiden toteutumisen. Italian viranomaiset tulkitsevat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaletta siten, ettei komissio vastausta tämäntyyppisiä toimenpiteitä.

| (71) | Italia painottaa lisäksi Taranton tuotantolaitoksen sosioekonomista merkitystä. Kyseinen tuotantolaitos työllistää välittömästi ja välillisesti noin 24 prosenttia Taranton maakunnan työssäkäyvästä väestöstä alueella, jonka työttömyysaste nousi 18,5 prosenttiin vuonna 2014, kun se oli ollut 15,5 prosenttia vuonna 2013. |
| --- | --- |

(71)

Italia painottaa lisäksi Taranton tuotantolaitoksen sosioekonomista merkitystä. Kyseinen tuotantolaitos työllistää välittömästi ja välillisesti noin 24 prosenttia Taranton maakunnan työssäkäyvästä väestöstä alueella, jonka työttömyysaste nousi 18,5 prosenttiin vuonna 2014, kun se oli ollut 15,5 prosenttia vuonna 2013.

3.2   Toimenpide 1

Toimenpide 1

3.2.1   Valtion varat

Valtion varat

| (72) | Italian viranomaisten mukaan toimenpiteeseen 1 ei liity valtion varoja. Italian viranomaiset toimittivat ensimmäiset perustelunsa ennen kuin edellä johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu sovintosopimus Rivan suvun ja Ilvan välillä tehtiin. Ne esitetään johdanto-osan 73–77 kappaleessa. Sovintosopimuksen tekemisen jälkeen Italian viranomaiset täydensivät huomautuksiaan ja esittivät lisäperusteluja osoittaakseen, ettei toimenpiteeseen liity valtion varoja (ks. johdanto-osan 78 kappale). |
| --- | --- |

(72)

Italian viranomaisten mukaan toimenpiteeseen 1 ei liity valtion varoja. Italian viranomaiset toimittivat ensimmäiset perustelunsa ennen kuin edellä johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu sovintosopimus Rivan suvun ja Ilvan välillä tehtiin. Ne esitetään johdanto-osan 73–77 kappaleessa. Sovintosopimuksen tekemisen jälkeen Italian viranomaiset täydensivät huomautuksiaan ja esittivät lisäperusteluja osoittaakseen, ettei toimenpiteeseen liity valtion varoja (ks. johdanto-osan 78 kappale).

| (73) | Italian viranomaiset katsovat ensinnäkin, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu oikeuskäytäntö, erityisesti asiassa Doux Elevage annettu tuomio (44), liittyi täysin erilaisiin olosuhteisiin. Italia siteeraa tässä yhteydessä unionin yleisen tuomioistuimen 24 päivänä syyskuuta 2015 asiassa T-674/11 antaman tuomion 208 ja 209 kohtaa painottaakseen, että yksityisiltä osapuolilta saatuja varoja voidaan pitää valtion varoina vain siinä tapauksessa, että i) varojen omistajat ovat itse antaneet kyseiset varat valtion käytettäväksi tai ii) varojen aiemmat omistajat ovat luopuneet varoista, koska valtio on vastannut niiden hallinnoinnista käyttäessään suvereenia valtaansa (45). Ei ole mahdollista katsoa, että varat ovat valtion määräysvallassa ja ovat siis edellä tarkoitettuja valtion varoja pelkästään siitä syystä, että valtio määrää lainsäädäntötoimella kolmannen käyttämään omia varojaan tietyllä tavalla. |
| --- | --- |

(73)

Italian viranomaiset katsovat ensinnäkin, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu oikeuskäytäntö, erityisesti asiassa Doux Elevage annettu tuomio (44), liittyi täysin erilaisiin olosuhteisiin. Italia siteeraa tässä yhteydessä unionin yleisen tuomioistuimen 24 päivänä syyskuuta 2015 asiassa T-674/11 antaman tuomion 208 ja 209 kohtaa painottaakseen, että yksityisiltä osapuolilta saatuja varoja voidaan pitää valtion varoina vain siinä tapauksessa, että i) varojen omistajat ovat itse antaneet kyseiset varat valtion käytettäväksi tai ii) varojen aiemmat omistajat ovat luopuneet varoista, koska valtio on vastannut niiden hallinnoinnista käyttäessään suvereenia valtaansa (45). Ei ole mahdollista katsoa, että varat ovat valtion määräysvallassa ja ovat siis edellä tarkoitettuja valtion varoja pelkästään siitä syystä, että valtio määrää lainsäädäntötoimella kolmannen käyttämään omia varojaan tietyllä tavalla.

44

45

| (74) | Italian mukaan toimenpide 1 ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, koska kyseiset 1,1 miljardia euroa kuuluivat Ilvan pääosakkeenomistajille ja entiselle johdolle. Toisin sanoen käsiteltävänä olevassa lainsäädännössä säädettiin, että Ilvan pääosakkeenomistajien ja entisen hallinnon omistamat varat oli käytettävä tietyllä tavalla, eikä se koskenut valtion varoja. |
| --- | --- |

(74)

Italian mukaan toimenpide 1 ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, koska kyseiset 1,1 miljardia euroa kuuluivat Ilvan pääosakkeenomistajille ja entiselle johdolle. Toisin sanoen käsiteltävänä olevassa lainsäädännössä säädettiin, että Ilvan pääosakkeenomistajien ja entisen hallinnon omistamat varat oli käytettävä tietyllä tavalla, eikä se koskenut valtion varoja.

| (75) | Toimenpidettä ei väitetysti voida pitää varojen pakkolunastamisena valtion hyväksi. Sillä vain pantiin täytäntöön siviililain 2497 §:n yleinen oikeussäännös, jonka mukaan emoyhtiö on vastuullinen mahdollisesta huonosta hallinnosta tytäryhtiöidensä osakkeenomistajia tai velkojia kohtaan (responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding), kuten todetaan tästä asiasta 28 päivänä lokakuuta 2014 annetussa tuomiossa. |
| --- | --- |

(75)

Toimenpidettä ei väitetysti voida pitää varojen pakkolunastamisena valtion hyväksi. Sillä vain pantiin täytäntöön siviililain 2497 §:n yleinen oikeussäännös, jonka mukaan emoyhtiö on vastuullinen mahdollisesta huonosta hallinnosta tytäryhtiöidensä osakkeenomistajia tai velkojia kohtaan (responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding), kuten todetaan tästä asiasta 28 päivänä lokakuuta 2014 annetussa tuomiossa.

| (76) | Lisäksi Fondo Unico di Giustizia -rahasto toimii ainoastaan omaisuudenhoitajana (custode ex lege), jonka on noudatettava sekä sovellettavaa lainsäädäntöä (kuten 30 päivänä heinäkuuta 2009 annettua ministeriön asetusta) että oikeusviranomaisen ohjeita. Varat eivät ole vapaasti sen käytettävissä. Kyseinen summa käytetään kokonaisuudessaan aiheutetun ympäristövahingon korjaamiseen saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi Fondo Unico di Giustizia -rahasto toimii ainoastaan omaisuudenhoitajana (custode ex lege), jonka on noudatettava sekä sovellettavaa lainsäädäntöä (kuten 30 päivänä heinäkuuta 2009 annettua ministeriön asetusta) että oikeusviranomaisen ohjeita. Varat eivät ole vapaasti sen käytettävissä. Kyseinen summa käytetään kokonaisuudessaan aiheutetun ympäristövahingon korjaamiseen saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti.

| (77) | Takavarikoitujen varojen alkuperäiset omistajat eivät myöskään menetä omistusoikeuttaan varoihin, sillä tuomion ollessa vapauttava he saavat haltuunsa joukkovelkakirjat sekä oikeuden muuttaa ne käteiseksi asianmukaisella arvolla korkoineen. |
| --- | --- |

(77)

Takavarikoitujen varojen alkuperäiset omistajat eivät myöskään menetä omistusoikeuttaan varoihin, sillä tuomion ollessa vapauttava he saavat haltuunsa joukkovelkakirjat sekä oikeuden muuttaa ne käteiseksi asianmukaisella arvolla korkoineen.

| (78) | Italian viranomaiset esittivät johdanto-osan 21 kappaleessa mainitun sovintosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen vielä seuraavat lisäperustelut: Rivan suku antoi sovintosopimuksella muodollisesti suostumuksensa takavarikoitujen varojen (jotka olivat edelleen talletettuina Sveitsissä) luovuttamiselle Ilvalle myös siinä tapauksessa, että tuomio olisi vapauttava. Näin ollen Rivan suku siirsi kyseiset summat vapaaehtoisesti ja lopullisesti Ilvalle, eikä Fondo Unico di Giustizia -rahastolla ole niihin minkäänlaista määräysvaltaa. |
| --- | --- |

(78)

Italian viranomaiset esittivät johdanto-osan 21 kappaleessa mainitun sovintosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen vielä seuraavat lisäperustelut: Rivan suku antoi sovintosopimuksella muodollisesti suostumuksensa takavarikoitujen varojen (jotka olivat edelleen talletettuina Sveitsissä) luovuttamiselle Ilvalle myös siinä tapauksessa, että tuomio olisi vapauttava. Näin ollen Rivan suku siirsi kyseiset summat vapaaehtoisesti ja lopullisesti Ilvalle, eikä Fondo Unico di Giustizia -rahastolla ole niihin minkäänlaista määräysvaltaa.

3.2.2   Vaikutus valtion talousarvioon

Vaikutus valtion talousarvioon

| (79) | Italia katsoo, että valtiontuen toteamiseksi on todettava riittävän suora yhteys yhtäältä tuensaajalle myönnetyn edun ja toisaalta valtion talousarvion pienentymisen tai jopa talousarvioon riittävän konkreettisesti kohdistuvan taloudellisen riskin välillä (46). Italian mielestä komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä väite siitä, että sijoittaessaan takavarikoidut summat Ilvan joukkovelkakirjoihin valtion joukkolainojen sijasta valtio saattaa menettää mahdollisia tuloja, on täysin hypoteettinen ja perusteeton. |
| --- | --- |

(79)

Italia katsoo, että valtiontuen toteamiseksi on todettava riittävän suora yhteys yhtäältä tuensaajalle myönnetyn edun ja toisaalta valtion talousarvion pienentymisen tai jopa talousarvioon riittävän konkreettisesti kohdistuvan taloudellisen riskin välillä (46). Italian mielestä komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä väite siitä, että sijoittaessaan takavarikoidut summat Ilvan joukkovelkakirjoihin valtion joukkolainojen sijasta valtio saattaa menettää mahdollisia tuloja, on täysin hypoteettinen ja perusteeton.

46

| (80) | Ensinnäkään ei ole syytä uskoa, että takavarikoidut varat olisi sijoitettu vaihtoehtoisen skenaarion mukaisesti valtion joukkolainoihin sen sijaan, että ne talletettiin Fondo Unico di Giustizia -rahaston hallussa olevalle pankkitilille. |
| --- | --- |

(80)

Ensinnäkään ei ole syytä uskoa, että takavarikoidut varat olisi sijoitettu vaihtoehtoisen skenaarion mukaisesti valtion joukkolainoihin sen sijaan, että ne talletettiin Fondo Unico di Giustizia -rahaston hallussa olevalle pankkitilille.

| (81) | Toiseksi komissio ei ole näyttänyt toteen riittävän suoraa yhteyttä päätöksen olla sijoittamatta takavarikoituja summia valtion joukkolainoihin ja valtion talousarvioon mahdollisesti kohdistuvan kielteisen vaikutuksen välillä. |
| --- | --- |

(81)

Toiseksi komissio ei ole näyttänyt toteen riittävän suoraa yhteyttä päätöksen olla sijoittamatta takavarikoituja summia valtion joukkolainoihin ja valtion talousarvioon mahdollisesti kohdistuvan kielteisen vaikutuksen välillä.

| (82) | Näin ollen Italian viranomaiset katsovat, ettei toimenpide 1 vaikuta kielteisesti valtion talousarvioon. Toimenpiteen vaikutus valtion talousarvioon on päinvastoin myönteinen. |
| --- | --- |

(82)

Näin ollen Italian viranomaiset katsovat, ettei toimenpide 1 vaikuta kielteisesti valtion talousarvioon. Toimenpiteen vaikutus valtion talousarvioon on päinvastoin myönteinen.

3.2.3   Valikoiva etu

Valikoiva etu

| (83) | Italia väittää myös, ettei Ilvalle ole annettu valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(83)

Italia väittää myös, ettei Ilvalle ole annettu valikoivaa etua.

| (84) | Kyseessä olevat summat on tarkoitus tallettaa erilliselle tilille ja käyttää ympäristöohjelman ja perustellussa lausunnossa edellytettyjen töiden toteuttamiseen. Näin ollen toimenpiteellä vain toteutetaan saastuttaja maksaa -periaatetta, koska sillä pyritään luomaan oikea tasapaino terveyden, työllisyyden ja ympäristön suojelemiseen liittyvien perustuslaillisten etujen välille. Toimenpiteellä pyritään nimittäin i) helpottamaan Ilvan erityishallinnon työtä antamalla sen käyttöön riittävät varat sellaisten töiden suorittamiseksi, jotka komissio itse määräsi Italialle perustellussa lausunnossa, ja ii) säilyttämään rikostutkinnan kohteena olevien henkilöiden lailliset oikeudet. |
| --- | --- |

(84)

Kyseessä olevat summat on tarkoitus tallettaa erilliselle tilille ja käyttää ympäristöohjelman ja perustellussa lausunnossa edellytettyjen töiden toteuttamiseen. Näin ollen toimenpiteellä vain toteutetaan saastuttaja maksaa -periaatetta, koska sillä pyritään luomaan oikea tasapaino terveyden, työllisyyden ja ympäristön suojelemiseen liittyvien perustuslaillisten etujen välille. Toimenpiteellä pyritään nimittäin i) helpottamaan Ilvan erityishallinnon työtä antamalla sen käyttöön riittävät varat sellaisten töiden suorittamiseksi, jotka komissio itse määräsi Italialle perustellussa lausunnossa, ja ii) säilyttämään rikostutkinnan kohteena olevien henkilöiden lailliset oikeudet.

| (85) | Käsiteltävänä olevan toimenpiteen erityisluonteen huomioon ottaen sen ei voida myöskään katsoa antavan valikoivaa etua. Tähän on ainakin kaksi syytä: Jäsenvaltiot voivat ensinnäkin vapaasti päättää, miten ne ratkaisevat tilanteen odotettaessa rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä (res controversa), eikä tämä asia kuulu komission valtiontukisääntöjen mukaisesti harjoittaman valvonnan soveltamisalaan. Vireillä olevan rikosoikeudellisen menettelyn tuloksen ennakointi väliaikaisilla toimenpiteillä on lisäksi yleinen periaate, jota noudatetaan suurimmassa osassa eurooppalaisia oikeusjärjestelmiä, eikä se voi sellaisenaan antaa valikoivaa etua tällaisesta ennakoinnista hyötyvälle yritykselle. |
| --- | --- |

(85)

Käsiteltävänä olevan toimenpiteen erityisluonteen huomioon ottaen sen ei voida myöskään katsoa antavan valikoivaa etua. Tähän on ainakin kaksi syytä: Jäsenvaltiot voivat ensinnäkin vapaasti päättää, miten ne ratkaisevat tilanteen odotettaessa rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä (res controversa), eikä tämä asia kuulu komission valtiontukisääntöjen mukaisesti harjoittaman valvonnan soveltamisalaan. Vireillä olevan rikosoikeudellisen menettelyn tuloksen ennakointi väliaikaisilla toimenpiteillä on lisäksi yleinen periaate, jota noudatetaan suurimmassa osassa eurooppalaisia oikeusjärjestelmiä, eikä se voi sellaisenaan antaa valikoivaa etua tällaisesta ennakoinnista hyötyvälle yritykselle.

res controversa

| (86) | Italian viranomaiset selittävät lisäksi Ilvan liikkeeseen laskemiin joukkovelkakirjoihin sovellettavista rahoitusehdoista, että kyseiset joukkovelkakirjat on tarkoitus laskea liikkeelle Fondo Unico di Giustizia -rahaston nimissä oleviin tileihin sovellettavalla keskikorolla, joka esimerkiksi vuonna 2015 oli [...]. Italian viranomaiset korostavat myös, ettei ole mitenkään epätavallista, että vaikeuksissa olevat tai erityishallintomenettelyyn asetetut yritykset laskevat liikkeeseen joukkovelkakirjoja rahoitustarpeidensa kattamiseksi. |
| --- | --- |

(86)

Italian viranomaiset selittävät lisäksi Ilvan liikkeeseen laskemiin joukkovelkakirjoihin sovellettavista rahoitusehdoista, että kyseiset joukkovelkakirjat on tarkoitus laskea liikkeelle Fondo Unico di Giustizia -rahaston nimissä oleviin tileihin sovellettavalla keskikorolla, joka esimerkiksi vuonna 2015 oli [...]. Italian viranomaiset korostavat myös, ettei ole mitenkään epätavallista, että vaikeuksissa olevat tai erityishallintomenettelyyn asetetut yritykset laskevat liikkeeseen joukkovelkakirjoja rahoitustarpeidensa kattamiseksi.

Fondo Unico di Giustizia

3.3   Toimenpide 2

Toimenpide 2

3.3.1   Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (87) | Italian mukaan kyseisellä säännöksellä vain toteutetaan lainsäädännön yleistä periaatetta, jonka mukaan lainat voidaan katsoa ennakkovähennyskelpoisiksi, jos se on tarpeen yrityksen arvon ja sen varojen hallinnoinnin varmistamiseksi. Tiettyihin velkojiin kohdistuva uhraus hyvitetään turvaamalla yrityksen varat. Muut yritykset eivät ole vielä ehtineet hyötyä tästä säännöksestä, koska se otettiin vasta hiljattain käyttöön. |
| --- | --- |

(87)

Italian mukaan kyseisellä säännöksellä vain toteutetaan lainsäädännön yleistä periaatetta, jonka mukaan lainat voidaan katsoa ennakkovähennyskelpoisiksi, jos se on tarpeen yrityksen arvon ja sen varojen hallinnoinnin varmistamiseksi. Tiettyihin velkojiin kohdistuva uhraus hyvitetään turvaamalla yrityksen varat. Muut yritykset eivät ole vielä ehtineet hyötyä tästä säännöksestä, koska se otettiin vasta hiljattain käyttöön.

3.3.2   Valtion varat ja vaikutus valtion talousarvioon

Valtion varat ja vaikutus valtion talousarvioon

| (88) | Italian mukaan toimenpiteeseen 2 ei liity valtion varoja. Kyseisellä säännöksellä ei annettu toimivaltaiselle viranomaiselle ”toimivaltaa ohjata varojen hallinnointia tai vaikuttaa siihen” (47). Italian viranomaiset eivät vaikuttaneet rahoituslaitosten ja Ilvan väliseen suhteeseen. |
| --- | --- |

(88)

Italian mukaan toimenpiteeseen 2 ei liity valtion varoja. Kyseisellä säännöksellä ei annettu toimivaltaiselle viranomaiselle ”toimivaltaa ohjata varojen hallinnointia tai vaikuttaa siihen” (47). Italian viranomaiset eivät vaikuttaneet rahoituslaitosten ja Ilvan väliseen suhteeseen.

47

| (89) | Toimenpide ei myöskään vaikuta kielteisesti valtion talousarvioon. Tämä koskee myös valtion saatavia suhteessa Ilvaan. |
| --- | --- |

(89)

Toimenpide ei myöskään vaikuta kielteisesti valtion talousarvioon. Tämä koskee myös valtion saatavia suhteessa Ilvaan.

| (90) | Verotoimenpiteitä lukuun ottamatta komission on todettava riittävän suora yhteys yhtäältä tuensaajalle myönnetyn edun ja toisaalta valtion talousarvion pienentymisen tai jopa talousarvioon riittävän konkreettisesti kohdistuvan taloudellisen riskin välillä (48). |
| --- | --- |

(90)

Verotoimenpiteitä lukuun ottamatta komission on todettava riittävän suora yhteys yhtäältä tuensaajalle myönnetyn edun ja toisaalta valtion talousarvion pienentymisen tai jopa talousarvioon riittävän konkreettisesti kohdistuvan taloudellisen riskin välillä (48).

48

| (91) | Tässä asiassa tällaista yhteyttä ei ole. Valtio ei ensinnäkään luovu mistään tuloista, jotka Ilvan on maksettava valtiolle eri muodoissa (verot, vakuutusmaksut ja muut). Toimenpide ei myöskään vähennä valtion mahdollisuuksia periä saataviaan eikä aseta valtion lainoja muita lainoja epäsuotuisampaan asemaan. Päinvastoin on niin, että tällä Ilvan varat turvaavalla toimenpiteellä oli myönteisiä vaikutuksia kaikkien velkojien, myös valtion kannalta, koska Ilva käyttää kyseisiä varoja niiden saatavien maksamiseen. |
| --- | --- |

(91)

Tässä asiassa tällaista yhteyttä ei ole. Valtio ei ensinnäkään luovu mistään tuloista, jotka Ilvan on maksettava valtiolle eri muodoissa (verot, vakuutusmaksut ja muut). Toimenpide ei myöskään vähennä valtion mahdollisuuksia periä saataviaan eikä aseta valtion lainoja muita lainoja epäsuotuisampaan asemaan. Päinvastoin on niin, että tällä Ilvan varat turvaavalla toimenpiteellä oli myönteisiä vaikutuksia kaikkien velkojien, myös valtion kannalta, koska Ilva käyttää kyseisiä varoja niiden saatavien maksamiseen.

| (92) | Unionin tuomioistuin katsoi myös tuomiossa Piaggio, että julkisiin velkojiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus ei ole olennainen näkökohta vaan ennemminkin yksi niistä indikaattoreista, joiden perusteella voidaan todeta valtion varoista rahoitetun valikoivan edun olemassaolo (49). Samassa tuomiossa velvoitettiin myös komissio osoittamaan, että valtio tai julkiset elimet ovat taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tärkeimpien velkojien joukossa. Italian mukaan näin ei ole tässä asiassa. Italia painottaa vielä, että riidanalaisella toimenpiteellä toteutettiin tässä tapauksessa vain Italian lainsäädännön yleistä periaatetta, joka vahvistetaan maksukyvyttömyyslain (16 päivänä maaliskuuta 1942 annettu Legge Fallimentare, Regio decreto nro 267) 111 §:ssä ja johon viitataan myös saman lain muissa kohdissa, kuten 182 c ja d §:ssä. Sen mukaan yleiset tuomioistuimet voivat myöntää tietyille lainoille ennakkovähennyskelpoisuuden etenkin siinä tapauksessa, että kyseiset lainat ovat välttämättömiä yrityksen toiminnan jatkamiseksi ja varmistavat velkojille paremman kohtelun. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuomioistuin katsoi myös tuomiossa Piaggio, että julkisiin velkojiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus ei ole olennainen näkökohta vaan ennemminkin yksi niistä indikaattoreista, joiden perusteella voidaan todeta valtion varoista rahoitetun valikoivan edun olemassaolo (49). Samassa tuomiossa velvoitettiin myös komissio osoittamaan, että valtio tai julkiset elimet ovat taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tärkeimpien velkojien joukossa. Italian mukaan näin ei ole tässä asiassa. Italia painottaa vielä, että riidanalaisella toimenpiteellä toteutettiin tässä tapauksessa vain Italian lainsäädännön yleistä periaatetta, joka vahvistetaan maksukyvyttömyyslain (16 päivänä maaliskuuta 1942 annettu Legge Fallimentare, Regio decreto nro 267) 111 §:ssä ja johon viitataan myös saman lain muissa kohdissa, kuten 182 c ja d §:ssä. Sen mukaan yleiset tuomioistuimet voivat myöntää tietyille lainoille ennakkovähennyskelpoisuuden etenkin siinä tapauksessa, että kyseiset lainat ovat välttämättömiä yrityksen toiminnan jatkamiseksi ja varmistavat velkojille paremman kohtelun.

49

3.3.3   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (93) | Italian viranomaisten mielestä kyseisen lainan ehdot vastaavat tavanomaisia markkinaehtoja, joita sovelletaan vähäisiä vakuuksia vastaan myönnettäviin lainoihin. Tästä rahoituslaitosten myöntämästä lainasta perittiin kolmen kuukauden Euribor-korko + [...] peruspistettä vuosittain. Laina-aika oli 11 päivästä syyskuuta 201428 päivään helmikuuta 2015. Lainasopimus sisälsi kaikki tavalliset ehdot. Koska Ilva asetettiin sittemmin erityishallintomenettelyyn, jonka aikana velkojilla ei ole oikeutta periä saataviaan, lainaa ei ollut maksettu takaisin laina-ajan päättyessä. Erityishallintomenettelyn aikana kaikkien velkojen takaisinmaksussa on noudatettava sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

(93)

Italian viranomaisten mielestä kyseisen lainan ehdot vastaavat tavanomaisia markkinaehtoja, joita sovelletaan vähäisiä vakuuksia vastaan myönnettäviin lainoihin. Tästä rahoituslaitosten myöntämästä lainasta perittiin kolmen kuukauden Euribor-korko + [...] peruspistettä vuosittain. Laina-aika oli 11 päivästä syyskuuta 201428 päivään helmikuuta 2015. Lainasopimus sisälsi kaikki tavalliset ehdot. Koska Ilva asetettiin sittemmin erityishallintomenettelyyn, jonka aikana velkojilla ei ole oikeutta periä saataviaan, lainaa ei ollut maksettu takaisin laina-ajan päättyessä. Erityishallintomenettelyn aikana kaikkien velkojen takaisinmaksussa on noudatettava sovellettavia sääntöjä.

| (94) | Kysymykseen siitä, mahdollistiko ennakkovähennyskelpoisuuden myöntäminen lainan saamisen, Italian viranomaiset vastaavat, että ennakkovähennyskelpoisuus tulee voimaan vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen kansallinen tuomioistuin on tarkistanut, että laina täyttää kaikki asetuksen nro 101/2013 12 §:n 5 momentissa asetetut edellytykset, ja velkojaluettelon täydentämistä koskeva menettely (accertamento del passivo) on päättynyt. Näin ollen lainan ennakkovähennyskelpoisuus oli lainan myöntämishetkellä vain hypoteettinen mahdollisuus. |
| --- | --- |

(94)

Kysymykseen siitä, mahdollistiko ennakkovähennyskelpoisuuden myöntäminen lainan saamisen, Italian viranomaiset vastaavat, että ennakkovähennyskelpoisuus tulee voimaan vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen kansallinen tuomioistuin on tarkistanut, että laina täyttää kaikki asetuksen nro 101/2013 12 §:n 5 momentissa asetetut edellytykset, ja velkojaluettelon täydentämistä koskeva menettely (accertamento del passivo) on päättynyt. Näin ollen lainan ennakkovähennyskelpoisuus oli lainan myöntämishetkellä vain hypoteettinen mahdollisuus.

3.4   Toimenpide 3

Toimenpide 3

| (95) | Italian viranomaiset huomauttavat aluksi, että taattu laina on käytettävä lain nojalla yksinomaan ympäristöohjelman toteuttamiseen liittyviin investointeihin. Sillä reagoidaan siis komission virallisessa lausunnossa esiin tuomiin huolenaiheisiin. |
| --- | --- |

(95)

Italian viranomaiset huomauttavat aluksi, että taattu laina on käytettävä lain nojalla yksinomaan ympäristöohjelman toteuttamiseen liittyviin investointeihin. Sillä reagoidaan siis komission virallisessa lausunnossa esiin tuomiin huolenaiheisiin.

3.4.1   Valtion varat ja taloudellinen etu

Valtion varat ja taloudellinen etu

| (96) | Italian viranomaisten mukaan valtion varojen käyttö ei johdu siitä, että valtion takauksilla vaarannettaisiin valtion varat takausten realisoituessa. Niillä on vaikutusta valtion varoihin vain siinä tapauksessa, että valtion mahdollisista tappioista ei peritä asianmukaista korvausta. |
| --- | --- |

(96)

Italian viranomaisten mukaan valtion varojen käyttö ei johdu siitä, että valtion takauksilla vaarannettaisiin valtion varat takausten realisoituessa. Niillä on vaikutusta valtion varoihin vain siinä tapauksessa, että valtion mahdollisista tappioista ei peritä asianmukaista korvausta.

| (97) | Italian viranomaiset katsovat, että 3,12 prosentin suuruinen takausmaksu on markkinaehtoinen. Tähän on useita syitä. |
| --- | --- |

(97)

Italian viranomaiset katsovat, että 3,12 prosentin suuruinen takausmaksu on markkinaehtoinen. Tähän on useita syitä.

| (98) | Ensinnäkin Italian viranomaiset määrittivät takausmaksun suuruuden asiantuntijalta tilaamansa selvityksen, jäljempänä ’[...]:n lausunto’, perusteella. [...]:n lausunnossa tukeudutaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’takaustiedonanto’ (50), 3.2 kohdan d alakohdan mukaiseen menetelmään:






  a) | Lainanottajan luottoriskin arvioinnissa käytettiin mallia, jonka avulla lainanottajalle voidaan antaa luottoluokitus saatavilla olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

(98)

Ensinnäkin Italian viranomaiset määrittivät takausmaksun suuruuden asiantuntijalta tilaamansa selvityksen, jäljempänä ’[...]:n lausunto’, perusteella. [...]:n lausunnossa tukeudutaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’takaustiedonanto’ (50), 3.2 kohdan d alakohdan mukaiseen menetelmään:

50

a)

Lainanottajan luottoriskin arvioinnissa käytettiin mallia, jonka avulla lainanottajalle voidaan antaa luottoluokitus saatavilla olevien tietojen perusteella.

| b) | Luottoluokituksen pohjalta tehtiin vertailuanalyysi, jotta erilaisten kansainvälisten menetelmien perusteella määritettyjen takausmaksujen markkina-arvoja koskeva vaihteluväli olisi kattava. |
| --- | --- |

b)

Luottoluokituksen pohjalta tehtiin vertailuanalyysi, jotta erilaisten kansainvälisten menetelmien perusteella määritettyjen takausmaksujen markkina-arvoja koskeva vaihteluväli olisi kattava.

| c) | Saadut tulokset vahvistettiin täydentävillä arviointiperusteilla. |
| --- | --- |

c)

Saadut tulokset vahvistettiin täydentävillä arviointiperusteilla.

| d) | Tulokseksi saatiin kuuden kuukauden Euribor + 2,5–3,12 prosenttia. |
| --- | --- |

d)

Tulokseksi saatiin kuuden kuukauden Euribor + 2,5–3,12 prosenttia.

| e) | Valituksi tuli korkein prosenttimäärä. |
| --- | --- |

e)

Valituksi tuli korkein prosenttimäärä.

| (99) | Toiseksi Ilvan maksama takausmaksu ja korko sijoittuvat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 90 kappaleessa annetulle vaihteluvälille (jonka mukaan lainan marginaali on 400–1 000 peruspistettä, kun kyseessä on teknisesti katsottuna maksukyvytön yhtiö, jonka luottoluokitus on huonompi kuin CCC). Taatun lainan ennakkovähennyskelpoisuus olisi otettava huomioon kyseiseen lainan liittyvää luottoriskiä arvioitaessa. |
| --- | --- |

(99)

Toiseksi Ilvan maksama takausmaksu ja korko sijoittuvat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 90 kappaleessa annetulle vaihteluvälille (jonka mukaan lainan marginaali on 400–1 000 peruspistettä, kun kyseessä on teknisesti katsottuna maksukyvytön yhtiö, jonka luottoluokitus on huonompi kuin CCC). Taatun lainan ennakkovähennyskelpoisuus olisi otettava huomioon kyseiseen lainan liittyvää luottoriskiä arvioitaessa.

| (100) | Kolmanneksi valtion ottamaa riskiä on arvioitava suhteessa valtion yleisiin tuottotavoitteisiin. Tässä yhteydessä on korostettava, että kyseinen toimenpide oli kohdennettu menoihin, joita aiheutuisi sellaisten ympäristövelvoitteiden täyttämisestä, jotka asetettiin Italian valtiolle komission perustellussa lausunnossa. Markkinataloussijoittajaperiaatetta olisi siten arvioitava yleisesti kaikkien valtion kannalta merkityksellisten näkökohtien perusteella ottaen huomioon myös sen tosiseikan, että valtion varoihin kohdistuva lopullinen rasitus jäisi pienemmäksi, jos ympäristöinvestoinnit toteutetaan toimenpiteen 3 ansiosta (51). |
| --- | --- |

(100)

Kolmanneksi valtion ottamaa riskiä on arvioitava suhteessa valtion yleisiin tuottotavoitteisiin. Tässä yhteydessä on korostettava, että kyseinen toimenpide oli kohdennettu menoihin, joita aiheutuisi sellaisten ympäristövelvoitteiden täyttämisestä, jotka asetettiin Italian valtiolle komission perustellussa lausunnossa. Markkinataloussijoittajaperiaatetta olisi siten arvioitava yleisesti kaikkien valtion kannalta merkityksellisten näkökohtien perusteella ottaen huomioon myös sen tosiseikan, että valtion varoihin kohdistuva lopullinen rasitus jäisi pienemmäksi, jos ympäristöinvestoinnit toteutetaan toimenpiteen 3 ansiosta (51).

51

| (101) | Tiivistettynä Italia katsoo, että i) takauksesta perittävä maksu on markkinaehtojen mukainen ja ii) riski, jonka valtio ottaa takauksen myöntäessään, on taloudellisesti kohtuullinen ja johdonmukainen valtion yleisten tuottotavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(101)

Tiivistettynä Italia katsoo, että i) takauksesta perittävä maksu on markkinaehtojen mukainen ja ii) riski, jonka valtio ottaa takauksen myöntäessään, on taloudellisesti kohtuullinen ja johdonmukainen valtion yleisten tuottotavoitteiden kanssa.

| (102) | Italia painottaa lopuksi, ettei ole epätavallista, että maksukyvyttömyysmenettelyyn asetettuun yritykseen kohdistuneelle riskille jo altistuneet rahoituslaitokset myöntävät kyseiselle yritykselle lisää ennakkovähennyskelpoista siltarahoitusta, vaikka tällaiselle rahoitukselle ei olisi edes myönnetty valtiontakausta. Intesa Sanpaolo- ja Banco Popolare -pankkien toiminta toimenpiteen 3 yhteydessä ei siis ole epätavallista. Nämä sekä muut pankit, jotka olivat jo Ilvaan liittyvän riskin kohteina, ovat tarjonneet Ilvalle luottojärjestelyjä siitä huolimatta, ettei valtio ole myöntänyt niille takauksia. |
| --- | --- |

(102)

Italia painottaa lopuksi, ettei ole epätavallista, että maksukyvyttömyysmenettelyyn asetettuun yritykseen kohdistuneelle riskille jo altistuneet rahoituslaitokset myöntävät kyseiselle yritykselle lisää ennakkovähennyskelpoista siltarahoitusta, vaikka tällaiselle rahoitukselle ei olisi edes myönnetty valtiontakausta. Intesa Sanpaolo- ja Banco Popolare -pankkien toiminta toimenpiteen 3 yhteydessä ei siis ole epätavallista. Nämä sekä muut pankit, jotka olivat jo Ilvaan liittyvän riskin kohteina, ovat tarjonneet Ilvalle luottojärjestelyjä siitä huolimatta, ettei valtio ole myöntänyt niille takauksia.

3.5   Toimenpide 4

Toimenpide 4

| (103) | Italian viranomaiset painottavat, ettei asetuksen nro 1/2015 3 §:n 5 momentissa velvoitettu yrityksiä tekemään sopimusta. Kyse oli ennemminkin menettelyyn liittyvästä säännöksestä, jonka nojalla Ilvan erityishallintojohtajat saattoivat käyttää sovinnon ansiosta saatavat varat erityishallintomenettelyä toteuttaessaan. Ilva ja Fintecna solmivat sovintosopimuksen täysin vapaasti ja vapaaehtoisesti. |
| --- | --- |

(103)

Italian viranomaiset painottavat, ettei asetuksen nro 1/2015 3 §:n 5 momentissa velvoitettu yrityksiä tekemään sopimusta. Kyse oli ennemminkin menettelyyn liittyvästä säännöksestä, jonka nojalla Ilvan erityishallintojohtajat saattoivat käyttää sovinnon ansiosta saatavat varat erityishallintomenettelyä toteuttaessaan. Ilva ja Fintecna solmivat sovintosopimuksen täysin vapaasti ja vapaaehtoisesti.

3.5.1   Markkinataloustoimijaperiaate

Markkinataloustoimijaperiaate

| (104) | Italian viranomaiset toistavat kantansa, jonka mukaan valtio-omisteinen Fintecna toimii yleisesti ottaen kuin mikä tahansa muu markkinataloustoimija (52). Tämä vahvistettiin myös menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, jossa Italian viranomaisten mukaan todettiin, että vuonna 1996 allekirjoitettu sopimuslauseke oli sitoumus, jonka yksityinen myyjä olisi tehnyt, ja että Fintecnan maksama summa oli johdonmukainen yksityisen sijoittajan järkevän päätöksen kanssa (53). |
| --- | --- |

(104)

Italian viranomaiset toistavat kantansa, jonka mukaan valtio-omisteinen Fintecna toimii yleisesti ottaen kuin mikä tahansa muu markkinataloustoimija (52). Tämä vahvistettiin myös menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, jossa Italian viranomaisten mukaan todettiin, että vuonna 1996 allekirjoitettu sopimuslauseke oli sitoumus, jonka yksityinen myyjä olisi tehnyt, ja että Fintecnan maksama summa oli johdonmukainen yksityisen sijoittajan järkevän päätöksen kanssa (53).

52

53

| (105) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuitenkin pohdittiin, olisiko yksityinen toimija odottanut, että Ilvan uudelleenjärjestelyissä on edetty pidemmälle, ennen velvollisuutensa täyttämistä. Italian viranomaiset katsovat, että kyseisessä liiketoimessa on kyse vain ympäristövahinkoja koskevien sopimusvelvoitteiden täyttämisestä. Fintecnalle aiheutuva taloudellinen rasitus ei anna asianomaisille yrityksille erityistä etua sellaisena kuin se määritellään unionin tuomioistuimen asiassa Sloman Neptun (54) ja asiassa Ecotrade (55) antamissa tuomioissa. |
| --- | --- |

(105)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuitenkin pohdittiin, olisiko yksityinen toimija odottanut, että Ilvan uudelleenjärjestelyissä on edetty pidemmälle, ennen velvollisuutensa täyttämistä. Italian viranomaiset katsovat, että kyseisessä liiketoimessa on kyse vain ympäristövahinkoja koskevien sopimusvelvoitteiden täyttämisestä. Fintecnalle aiheutuva taloudellinen rasitus ei anna asianomaisille yrityksille erityistä etua sellaisena kuin se määritellään unionin tuomioistuimen asiassa Sloman Neptun (54) ja asiassa Ecotrade (55) antamissa tuomioissa.

54

55

| (106) | Italian viranomaiset muistuttavat, että Fintecna järjesti kattavan alustavan menettelyn, johon liittyi muun muassa asiantuntijalausuntoja ja -raportteja, ennen kuin se päätti allekirjoittaa sovintosopimuksen 4 päivänä maaliskuuta 2015. Sovintosopimuksen hyväksyessään Fintecna pääsi eroon kaikesta oikeudellisesta vastuusta, josta olisi saattanut aiheutua sille jatkossa vielä suurempia kustannuksia vahingonkorvausten muodossa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 96 kappaleessa mainittu vaihtoehtoinen toimintatapa (eli maksamatta jättäminen tai maksamisen lykkääminen Ilvan hallinnollisten muutosten takia) olisi perustunut opportunistiseen ja riskialttiiseen asenteeseen, joka ei olisi sopinut markkinataloustoimijalle sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sen määritellyt (56). |
| --- | --- |

(106)

Italian viranomaiset muistuttavat, että Fintecna järjesti kattavan alustavan menettelyn, johon liittyi muun muassa asiantuntijalausuntoja ja -raportteja, ennen kuin se päätti allekirjoittaa sovintosopimuksen 4 päivänä maaliskuuta 2015. Sovintosopimuksen hyväksyessään Fintecna pääsi eroon kaikesta oikeudellisesta vastuusta, josta olisi saattanut aiheutua sille jatkossa vielä suurempia kustannuksia vahingonkorvausten muodossa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 96 kappaleessa mainittu vaihtoehtoinen toimintatapa (eli maksamatta jättäminen tai maksamisen lykkääminen Ilvan hallinnollisten muutosten takia) olisi perustunut opportunistiseen ja riskialttiiseen asenteeseen, joka ei olisi sopinut markkinataloustoimijalle sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sen määritellyt (56).

56

3.6   Toimenpide 5

Toimenpide 5

3.6.1   Valikoiva taloudellinen etu

Valikoiva taloudellinen etu

| (107) | Italian viranomaiset ovat sitä mieltä, että kyseisen lainan ehdot vastaavat tavanomaisia markkinaehtoja. Valtion myöntämästä lainasta perittävä vuosikorko on kuuden kuukauden Euribor + 300 peruspistettä. Lainan myöntämispäivää edeltävänä arkipäivänä kuuden kuukauden Euribor oli – 0,04 prosenttia. Näin ollen koroksi vahvistettiin 2,96 prosenttia. |
| --- | --- |

(107)

Italian viranomaiset ovat sitä mieltä, että kyseisen lainan ehdot vastaavat tavanomaisia markkinaehtoja. Valtion myöntämästä lainasta perittävä vuosikorko on kuuden kuukauden Euribor + 300 peruspistettä. Lainan myöntämispäivää edeltävänä arkipäivänä kuuden kuukauden Euribor oli – 0,04 prosenttia. Näin ollen koroksi vahvistettiin 2,96 prosenttia.

| (108) | Italian mukaan kyseinen korko on toimenpiteen 3 myöntämistä varten laaditussa [...]:n lausunnossa esitetyn mukainen (ks. johdanto-osan 98 kappale). [...]:n lausunnossa todettiin, että markkinaehtoinen korko olisi 2,50–3,12 prosenttia. Koska Ilvan tilanne ei muuttunut merkittävästi toimenpiteiden 3 ja 5 myöntämisen välisenä aikana (eli huhtikuusta 2015 joulukuuhun 2015), [...]:n lausuntoa voitiin Italian viranomaisten mielestä käyttää arvioitaessa toimenpiteen 5 soveltuvuutta markkinoille. |
| --- | --- |

(108)

Italian mukaan kyseinen korko on toimenpiteen 3 myöntämistä varten laaditussa [...]:n lausunnossa esitetyn mukainen (ks. johdanto-osan 98 kappale). [...]:n lausunnossa todettiin, että markkinaehtoinen korko olisi 2,50–3,12 prosenttia. Koska Ilvan tilanne ei muuttunut merkittävästi toimenpiteiden 3 ja 5 myöntämisen välisenä aikana (eli huhtikuusta 2015 joulukuuhun 2015), [...]:n lausuntoa voitiin Italian viranomaisten mielestä käyttää arvioitaessa toimenpiteen 5 soveltuvuutta markkinoille.

| (109) | Italia painottaa, että laina on ennakkovähennyskelpoinen, ja katsoo tämän olevan sellainen merkittävä lisäseikka, joka komission olisi otettava huomioon lainaan liittyvän luottoriskin arvioinnissa. |
| --- | --- |

(109)

Italia painottaa, että laina on ennakkovähennyskelpoinen, ja katsoo tämän olevan sellainen merkittävä lisäseikka, joka komission olisi otettava huomioon lainaan liittyvän luottoriskin arvioinnissa.

| (110) | Italia katsoo lisäksi, että toimenpiteellä 5 edesautetaan Ilvan myyntimenettelyn helpottamistavoitetta sekä varmistetaan, että toiminta on ympäristönsuojelu-, terveys- ja työllisyysvaatimusten mukaista. |
| --- | --- |

(110)

Italia katsoo lisäksi, että toimenpiteellä 5 edesautetaan Ilvan myyntimenettelyn helpottamistavoitetta sekä varmistetaan, että toiminta on ympäristönsuojelu-, terveys- ja työllisyysvaatimusten mukaista.

| (111) | Italia muistuttaa myös, että asetuksella nro 98/2016 muutettiin 9 päivänä kesäkuuta 2016 lainan takaisinmaksuvelvollisuutta siten, että se siirrettiin Ilvan ostajalta Ilvalle. Myyntimenettelyssä tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi sekä sen välttämiseksi, että lainan viimeistä takaisinmaksupäivää joudutaan lykkäämään Ilvan varojen lopullisen luovuttamisen jälkeiseen ajankohtaan, asetuksen nro 243/2016 1 §:n 1 momentin a kohdalla muutettiin lainan takaisinmaksupäiväksi 60 vuorokautta Ilvan varojen lopullisesta luovuttamisesta lukien. Näin ollen se ei enää ollut riippuvainen Ilvan toimintojen lopettamisen toteamiseksi annettavasta määräyksestä. |
| --- | --- |

(111)

Italia muistuttaa myös, että asetuksella nro 98/2016 muutettiin 9 päivänä kesäkuuta 2016 lainan takaisinmaksuvelvollisuutta siten, että se siirrettiin Ilvan ostajalta Ilvalle. Myyntimenettelyssä tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi sekä sen välttämiseksi, että lainan viimeistä takaisinmaksupäivää joudutaan lykkäämään Ilvan varojen lopullisen luovuttamisen jälkeiseen ajankohtaan, asetuksen nro 243/2016 1 §:n 1 momentin a kohdalla muutettiin lainan takaisinmaksupäiväksi 60 vuorokautta Ilvan varojen lopullisesta luovuttamisesta lukien. Näin ollen se ei enää ollut riippuvainen Ilvan toimintojen lopettamisen toteamiseksi annettavasta määräyksestä.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

4.1   Ilvan esittämät huomautukset

Ilvan esittämät huomautukset

| (112) | Ilva ilmoitti komissiolle tukevansa täysin Italian viranomaisten toimittamia huomautuksia, joista esitetään yhteenveto tämän päätöksen 3 jaksossa. |
| --- | --- |

(112)

Ilva ilmoitti komissiolle tukevansa täysin Italian viranomaisten toimittamia huomautuksia, joista esitetään yhteenveto tämän päätöksen 3 jaksossa.

4.2   Peacelinkin esittämät huomautukset

Peacelinkin esittämät huomautukset

| (113) | Peacelink on italialainen kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on antaa kansalaisille avointa tietoa erilaisista aiheista, kuten sotilaallisista tai ekologisista konflikteista. |
| --- | --- |

(113)

Peacelink on italialainen kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on antaa kansalaisille avointa tietoa erilaisista aiheista, kuten sotilaallisista tai ekologisista konflikteista.

| (114) | Peacelink katsoo, että komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät huolenaiheet ovat täysin perusteltuja. Toimenpiteestä 1 Peacelink toteaa, että oikeuden päätöksellä takavarikoitujen varojen maksaminen etukäteen johtaisi oikeudenkäynnin tulokseen liittyvän riskin siirtymiseen valtiolle. Yksikään yksityinen toimija ei ottaisi tällaista riskiä vastuulleen. Toimenpiteestä 2 Peacelink on sitä mieltä, ettei yksikään markkinatoimija olisi myöntänyt Ilvalle lainaa ilman valtion toimia. Kyseisillä toimilla taas vaarannetaan valtion varat, koska niillä vaikutetaan julkisten lainojen takaisinmaksujärjestykseen. Toimenpiteen 3 osalta Peacelink uskoo, ettei yksikään markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi myöntänyt lainaa Ilvalle tarjotuilla ehdoilla. Toimenpiteestä 4 Peacelink katsoo, että kyse on valtiontuesta, koska Fintecna suostui sovintoon puhtaasti asetuksessa nro 1/2015 annettujen säännösten johdosta. Lisäksi Fintecna on julkisessa omistuksessa, mikä herättää epäilyksiä sen kyvystä toimia yksityisen toimijan tapaan. |
| --- | --- |

(114)

Peacelink katsoo, että komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät huolenaiheet ovat täysin perusteltuja. Toimenpiteestä 1 Peacelink toteaa, että oikeuden päätöksellä takavarikoitujen varojen maksaminen etukäteen johtaisi oikeudenkäynnin tulokseen liittyvän riskin siirtymiseen valtiolle. Yksikään yksityinen toimija ei ottaisi tällaista riskiä vastuulleen. Toimenpiteestä 2 Peacelink on sitä mieltä, ettei yksikään markkinatoimija olisi myöntänyt Ilvalle lainaa ilman valtion toimia. Kyseisillä toimilla taas vaarannetaan valtion varat, koska niillä vaikutetaan julkisten lainojen takaisinmaksujärjestykseen. Toimenpiteen 3 osalta Peacelink uskoo, ettei yksikään markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi myöntänyt lainaa Ilvalle tarjotuilla ehdoilla. Toimenpiteestä 4 Peacelink katsoo, että kyse on valtiontuesta, koska Fintecna suostui sovintoon puhtaasti asetuksessa nro 1/2015 annettujen säännösten johdosta. Lisäksi Fintecna on julkisessa omistuksessa, mikä herättää epäilyksiä sen kyvystä toimia yksityisen toimijan tapaan.

| (115) | Peacelink pyysi komissiota ulottamaan perusteellisen tutkintansa myös julkiseen tukeen, joka myönnettiin asetuksen nro 191/2015 nojalla ensin 300 miljoonan ja myöhemmin 800 miljoonan suuruisina lainoina. |
| --- | --- |

(115)

Peacelink pyysi komissiota ulottamaan perusteellisen tutkintansa myös julkiseen tukeen, joka myönnettiin asetuksen nro 191/2015 nojalla ensin 300 miljoonan ja myöhemmin 800 miljoonan suuruisina lainoina.

| (116) | Peacelink esitti lisäksi huomautuksia Ilvaan liittyvistä ympäristönäkökohdista, mutta ne eivät ole merkityksellisiä tässä valtiontukimenettelyssä. |
| --- | --- |

(116)

Peacelink esitti lisäksi huomautuksia Ilvaan liittyvistä ympäristönäkökohdista, mutta ne eivät ole merkityksellisiä tässä valtiontukimenettelyssä.

4.3   WF Stahlin esittämät huomautukset

WF Stahlin esittämät huomautukset

| (117) | WV Stahl on saksalainen terästeollisuuden liitto. Sen kotipaikkana on Düsseldorf. |
| --- | --- |

(117)

WV Stahl on saksalainen terästeollisuuden liitto. Sen kotipaikkana on Düsseldorf.

| (118) | WV Stahl yhtyy epäilyksiin, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Toimenpiteestä 1 WV Stahl katsoo, että oikeuden päätöksellä takavarikoitujen varojen maksaminen etukäteen antaisi Ilvalle taloudellisen edun. Toimenpiteestä 2 WV Stahl on sitä mieltä, että ennakkovähennyskelpoisuus toimii eräänlaisena takauksena, joten se johtaa sääntöjenvastaiseen tukeen. Toimenpiteen 3 osalta valtiontuen olemassaolo on WV Stahlin mukaan itsestään selvää. Toimenpiteestä 4 WV selittää, ettei markkinataloustoimija olisi hyväksynyt vastaavaa sopimusta. |
| --- | --- |

(118)

WV Stahl yhtyy epäilyksiin, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Toimenpiteestä 1 WV Stahl katsoo, että oikeuden päätöksellä takavarikoitujen varojen maksaminen etukäteen antaisi Ilvalle taloudellisen edun. Toimenpiteestä 2 WV Stahl on sitä mieltä, että ennakkovähennyskelpoisuus toimii eräänlaisena takauksena, joten se johtaa sääntöjenvastaiseen tukeen. Toimenpiteen 3 osalta valtiontuen olemassaolo on WV Stahlin mukaan itsestään selvää. Toimenpiteestä 4 WV selittää, ettei markkinataloustoimija olisi hyväksynyt vastaavaa sopimusta.

| (119) | WV Stahl varoitti komissiota myös kahtena lainana mahdollisesti myönnetystä valtiontuesta. Ensimmäinen laina oli 300 miljoonaa euroa ja toinen 800 miljoonaa euroa. WV Stahl pyysi komissiota varmistamaan, ettei Ilvalle myönnetä enää enempää julkista tukea. Sen mukaan erityisesti menoissa, joita valtiolle mahdollisesti aiheutuu toimenpiteistä, jotka on toteutettava kiireellisesti nykyisten saasteiden poistamiseksi ja kansanterveyden suojelemiseksi Tarantossa, on noudatettava saastuttaja maksaa -periaatetta, eikä niitä saa käyttää verukkeena Ilvan teräksentuotantolaitosten uudistamisessa. |
| --- | --- |

(119)

WV Stahl varoitti komissiota myös kahtena lainana mahdollisesti myönnetystä valtiontuesta. Ensimmäinen laina oli 300 miljoonaa euroa ja toinen 800 miljoonaa euroa. WV Stahl pyysi komissiota varmistamaan, ettei Ilvalle myönnetä enää enempää julkista tukea. Sen mukaan erityisesti menoissa, joita valtiolle mahdollisesti aiheutuu toimenpiteistä, jotka on toteutettava kiireellisesti nykyisten saasteiden poistamiseksi ja kansanterveyden suojelemiseksi Tarantossa, on noudatettava saastuttaja maksaa -periaatetta, eikä niitä saa käyttää verukkeena Ilvan teräksentuotantolaitosten uudistamisessa.

| (120) | WV Stahl pyytää komissiota myös varmistamaan, että kaikki tuet, jotka mahdollisesti todetaan perusteellisessa tutkinnassa sääntöjenvastaisiksi, peritään kokonaisuudessaan nopeasti takaisin. Lainoina myönnetystä valtiontuesta WV Stahl katsoo, että tuen määrän laskennassa olisi käytettävä perusteena valtion perimän koron ja tuen myöntämishetkellä markkinaehtoisena pidettävän koron välistä erotusta. |
| --- | --- |

(120)

WV Stahl pyytää komissiota myös varmistamaan, että kaikki tuet, jotka mahdollisesti todetaan perusteellisessa tutkinnassa sääntöjenvastaisiksi, peritään kokonaisuudessaan nopeasti takaisin. Lainoina myönnetystä valtiontuesta WV Stahl katsoo, että tuen määrän laskennassa olisi käytettävä perusteena valtion perimän koron ja tuen myöntämishetkellä markkinaehtoisena pidettävän koron välistä erotusta.

4.4   Riva Fire SpA:n esittämät huomautukset

Riva Fire SpA:n esittämät huomautukset

| (121) | Riva Fire SpA, jäljempänä ’Riva Fire’, oli Ilvan määräysvallassa vuodesta 1995, jolloin Ilva osti kyseisen yhtiön IRIltä, 4 päivään kesäkuuta 2013, jolloin Ilvan teräksentuotantolaitokset siirrettiin hallituksen nimeämälle asiamiehelle asetuksen nro 61/2013 nojalla. |
| --- | --- |

(121)

Riva Fire SpA, jäljempänä ’Riva Fire’, oli Ilvan määräysvallassa vuodesta 1995, jolloin Ilva osti kyseisen yhtiön IRIltä, 4 päivään kesäkuuta 2013, jolloin Ilvan teräksentuotantolaitokset siirrettiin hallituksen nimeämälle asiamiehelle asetuksen nro 61/2013 nojalla.

| (122) | Riva Fire pyrkii huomautuksissaan esittämään omasta mielestään todenperäisen version yhtiön historiasta siihen saakka, että Ilva asetettiin maksukyvyttömyysmenettelyyn asetuksen nro 1/2015 nojalla. Riva Fire väittää esimerkiksi, että se sivuutettiin perusteettomasti Ilvan johdosta useilla Italian tuomioistuin- ja toimeenpanovaltaan perustuvilla toimenpiteillä ja ilman mahdollisuutta puolustaa näkemyksiään asianmukaisessa kuulemismenettelyssä, jolla olisi varmistettu sen puolustautumisoikeudet. |
| --- | --- |

(122)

Riva Fire pyrkii huomautuksissaan esittämään omasta mielestään todenperäisen version yhtiön historiasta siihen saakka, että Ilva asetettiin maksukyvyttömyysmenettelyyn asetuksen nro 1/2015 nojalla. Riva Fire väittää esimerkiksi, että se sivuutettiin perusteettomasti Ilvan johdosta useilla Italian tuomioistuin- ja toimeenpanovaltaan perustuvilla toimenpiteillä ja ilman mahdollisuutta puolustaa näkemyksiään asianmukaisessa kuulemismenettelyssä, jolla olisi varmistettu sen puolustautumisoikeudet.

| (123) | Riva Firen huomautukset eivät kohdistu erityisesti tiettyihin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja laajentamispäätöksen kohteina oleviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(123)

Riva Firen huomautukset eivät kohdistu erityisesti tiettyihin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja laajentamispäätöksen kohteina oleviin toimenpiteisiin.

| (124) | Riva Fire korostaa kuitenkin ristiriitaisuuksia, joita se näkee Italian viranomaisten esittämissä tosiseikoissa. Riva Firen mukaan Italian viranomaiset ovat väittäneet komission käynnistämän valtiontukimenettelyn yhteydessä, etteivät Ilvalle myönnetyt julkiset varat olleet valtiontukea, koska ne oli kohdennettava ympäristövahinkojen korjaamiseen, mutta toisaalta viranomaiset ovat väittäneet komission käynnistämän ympäristölainsäädäntöä koskevan rikkomusmenettelyn yhteydessä, ettei Ilvan Tarantossa sijaitseva tuotantolaitos vaarantanut ympäristöä tai ihmisten terveyttä. |
| --- | --- |

(124)

Riva Fire korostaa kuitenkin ristiriitaisuuksia, joita se näkee Italian viranomaisten esittämissä tosiseikoissa. Riva Firen mukaan Italian viranomaiset ovat väittäneet komission käynnistämän valtiontukimenettelyn yhteydessä, etteivät Ilvalle myönnetyt julkiset varat olleet valtiontukea, koska ne oli kohdennettava ympäristövahinkojen korjaamiseen, mutta toisaalta viranomaiset ovat väittäneet komission käynnistämän ympäristölainsäädäntöä koskevan rikkomusmenettelyn yhteydessä, ettei Ilvan Tarantossa sijaitseva tuotantolaitos vaarantanut ympäristöä tai ihmisten terveyttä.

4.5   Asianomaisten huomautuksia koskevat Italian huomautukset

Asianomaisten huomautuksia koskevat Italian huomautukset

| (125) | Komissio toimitti Riva Firen, Peacelinkin, WV Stahlin ja Ilvan esittämät huomautukset Italian viranomaisille. |
| --- | --- |

(125)

Komissio toimitti Riva Firen, Peacelinkin, WV Stahlin ja Ilvan esittämät huomautukset Italian viranomaisille.

| (126) | Italian viranomaiset pitävät kyseisiä huomautuksia joko sanamuodoiltaan yleisluonteisina tai muutoin tämän menettelyn kannalta epäoleellisina. Italian viranomaisten mukaan asianomaisten esittämiin yleisluonteisiin huomautuksiin on jo vastattu huomautuksissa, jotka Italian viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja laajentamispäätökseen. |
| --- | --- |

(126)

Italian viranomaiset pitävät kyseisiä huomautuksia joko sanamuodoiltaan yleisluonteisina tai muutoin tämän menettelyn kannalta epäoleellisina. Italian viranomaisten mukaan asianomaisten esittämiin yleisluonteisiin huomautuksiin on jo vastattu huomautuksissa, jotka Italian viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja laajentamispäätökseen.

| (127) | Italian viranomaiset pitävät myös perusteettomana johdanto-osan 124 kappaleessa kuvattua Riva Firen näkemystä selvistä ristiriitaisuuksista Italian esittämissä tosiseikoissa. Italian viranomaiset ovat tunnustaneet yksiselitteisesti, että Taranton alueella on terveyteen ja ympäristöön liittyvä hätätilanne. Riva Firen esittämä sitaatti, jonka mukaan Taranton alueella ei olisi havaittavissa terveys- ja ympäristöriskejä, on Italian viranomaisten mukaan irrotettu asiayhteydestään, eikä se missään tapauksessa vastaa Italian viranomaisten virallista kantaa. |
| --- | --- |

(127)

Italian viranomaiset pitävät myös perusteettomana johdanto-osan 124 kappaleessa kuvattua Riva Firen näkemystä selvistä ristiriitaisuuksista Italian esittämissä tosiseikoissa. Italian viranomaiset ovat tunnustaneet yksiselitteisesti, että Taranton alueella on terveyteen ja ympäristöön liittyvä hätätilanne. Riva Firen esittämä sitaatti, jonka mukaan Taranton alueella ei olisi havaittavissa terveys- ja ympäristöriskejä, on Italian viranomaisten mukaan irrotettu asiayhteydestään, eikä se missään tapauksessa vastaa Italian viranomaisten virallista kantaa.

5.   TUEN ARVIOINTI

TUEN ARVIOINTI

5.1   Väitetty ristiriita valtiontukimenettelyn ja unionin ympäristölainsäädännön rikkomista koskevan menettelyn välillä

Väitetty ristiriita valtiontukimenettelyn ja unionin ympäristölainsäädännön rikkomista koskevan menettelyn välillä

| (128) | Italian viranomaisten mukaan Ilvan hyväksi toteutetuilla valtion toimenpiteillä pyrittiin ensisijaisesti reagoimaan huolenaiheisiin, jotka komissio oli esittänyt perustellussa lausunnossaan. Riva Fire katsoo menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa, että väitteet, joita Italian viranomaiset ovat esittäneet yhtäältä rikkomusmenettelyssä ja toisaalta valtiontukimenettelyssä, ovat keskenään ristiriitaisia (ks. johdanto-osan 124 kappale sekä Italian vasta-argumentti johdanto-osan 127 kappaleessa). Italian mukaan komissio on itse toiminut ristiriitaisesti vaatiessaan yhtäältä Italiaa suorittamaan kiireellisesti työt, joilla Taranton laitos korjattaisiin sovellettavien ympäristösäännösten mukaiseksi, mutta kieltäessään toisaalta Italian viranomaisia rahoittamasta näitä töitä. |
| --- | --- |

(128)

Italian viranomaisten mukaan Ilvan hyväksi toteutetuilla valtion toimenpiteillä pyrittiin ensisijaisesti reagoimaan huolenaiheisiin, jotka komissio oli esittänyt perustellussa lausunnossaan. Riva Fire katsoo menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa, että väitteet, joita Italian viranomaiset ovat esittäneet yhtäältä rikkomusmenettelyssä ja toisaalta valtiontukimenettelyssä, ovat keskenään ristiriitaisia (ks. johdanto-osan 124 kappale sekä Italian vasta-argumentti johdanto-osan 127 kappaleessa). Italian mukaan komissio on itse toiminut ristiriitaisesti vaatiessaan yhtäältä Italiaa suorittamaan kiireellisesti työt, joilla Taranton laitos korjattaisiin sovellettavien ympäristösäännösten mukaiseksi, mutta kieltäessään toisaalta Italian viranomaisia rahoittamasta näitä töitä.

| (129) | Komissio ei hyväksy tätä väitettä. Tiettyjen sääntöjen rikkomisen lopettaminen ei lähtökohtaisesti oikeuta muiden sääntöjen rikkomista. Ilvan toiminnan saattaminen sovellettavien unionin ympäristösäännösten mukaiseksi ei saisi johtaa unionin valtiontukisääntöjen rikkomiseen siten, että Ilvalle myönnetään julkista tukea, jota sen kilpailijat eivät saa. Ilvan kilpailijoiden on yhtä lailla noudatettava unionin ympäristösäännöksiä, vaikka ne eivät saa samanlaista sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(129)

Komissio ei hyväksy tätä väitettä. Tiettyjen sääntöjen rikkomisen lopettaminen ei lähtökohtaisesti oikeuta muiden sääntöjen rikkomista. Ilvan toiminnan saattaminen sovellettavien unionin ympäristösäännösten mukaiseksi ei saisi johtaa unionin valtiontukisääntöjen rikkomiseen siten, että Ilvalle myönnetään julkista tukea, jota sen kilpailijat eivät saa. Ilvan kilpailijoiden on yhtä lailla noudatettava unionin ympäristösäännöksiä, vaikka ne eivät saa samanlaista sääntöjenvastaista valtiontukea.

| (130) | Italian viranomaiset väittävät myös, etteivät ympäristöohjelman toteuttamiseen kohdennetut julkiset tukitoimenpiteet kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska niiden tarkoituksena on korjata ympäristövahingot odotettaessa saastuttajan määrittämistä, kuten edellytetään direktiivissä 2004/35/EY, Italian ympäristölain 250 §:ssä sekä menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleessa. |
| --- | --- |

(130)

Italian viranomaiset väittävät myös, etteivät ympäristöohjelman toteuttamiseen kohdennetut julkiset tukitoimenpiteet kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska niiden tarkoituksena on korjata ympäristövahingot odotettaessa saastuttajan määrittämistä, kuten edellytetään direktiivissä 2004/35/EY, Italian ympäristölain 250 §:ssä sekä menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleessa.

| (131) | Komissio pitää Italian viranomaisten esittämiä perusteluja puutteellisina seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(131)

Komissio pitää Italian viranomaisten esittämiä perusteluja puutteellisina seuraavista syistä.

| (132) | Komissio muistuttaa ensinnäkin, että ainoastaan toimenpiteet 1 ja 3 on kohdennettu lain nojalla ympäristöohjelman toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(132)

Komissio muistuttaa ensinnäkin, että ainoastaan toimenpiteet 1 ja 3 on kohdennettu lain nojalla ympäristöohjelman toteuttamiseen.

| (133) | Mikä tärkeintä, ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä tai tavoitteella (57). Koska ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, toimenpiteen taustalla vaikuttavat ympäristötavoitteet tai muut päämäärät ovat sellaisenaan merkityksettömiä. Silläkään ei ole merkitystä, onko kyseessä yritykselle pakollinen etu, jota se ei voi välttää tai josta se ei voi kieltäytyä (58). |
| --- | --- |

(133)

Mikä tärkeintä, ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä tai tavoitteella (57). Koska ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, toimenpiteen taustalla vaikuttavat ympäristötavoitteet tai muut päämäärät ovat sellaisenaan merkityksettömiä. Silläkään ei ole merkitystä, onko kyseessä yritykselle pakollinen etu, jota se ei voi välttää tai josta se ei voi kieltäytyä (58).

57

58

| (134) | Direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan 3 kohdan nojalla toteutetut julkiset toimenpiteet kuuluvat siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on sovellettava samalla tavalla kummassakin tilanteessa, eli silloin, kun i) saastuttajaa ei vielä ole määritetty, tai kun ii) saastuttaja on määritetty, mutta tämä jättää toteuttamatta tarpeelliset korjaustoimet. Valtion toteuttamat puhdistamistoimet katsotaan kummassakin tapauksessa valtiontueksi, jos valtio lieventää Ilvan kaltaiselle tuensaajalle normaalisti aiheutuvaa rasitusta eikä vaadi määritetyltä saastuttajalta takaisin puhdistamiseen käytettyjä varoja. |
| --- | --- |

(134)

Direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan 3 kohdan nojalla toteutetut julkiset toimenpiteet kuuluvat siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on sovellettava samalla tavalla kummassakin tilanteessa, eli silloin, kun i) saastuttajaa ei vielä ole määritetty, tai kun ii) saastuttaja on määritetty, mutta tämä jättää toteuttamatta tarpeelliset korjaustoimet. Valtion toteuttamat puhdistamistoimet katsotaan kummassakin tapauksessa valtiontueksi, jos valtio lieventää Ilvan kaltaiselle tuensaajalle normaalisti aiheutuvaa rasitusta eikä vaadi määritetyltä saastuttajalta takaisin puhdistamiseen käytettyjä varoja.

| (135) | Tämän asian yhteydessä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä sallitaan, että valtio ottaa vastuulleen kiireelliset puhdistamistoimenpiteet väliaikaisesti, mutta vain siihen saakka, että saastuttaja saadaan määritettyä, ja edellyttäen, että Italia perii kyseiset summat takaisin saastuttajalta (59). Näin ollen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei anneta kaiken kattavaa ja ehdotonta lupaa käyttää valtion varoja perustellussa lausunnossa ja/tai Ilvan ympäristöohjelmassa asetettujen vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(135)

Tämän asian yhteydessä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä sallitaan, että valtio ottaa vastuulleen kiireelliset puhdistamistoimenpiteet väliaikaisesti, mutta vain siihen saakka, että saastuttaja saadaan määritettyä, ja edellyttäen, että Italia perii kyseiset summat takaisin saastuttajalta (59). Näin ollen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei anneta kaiken kattavaa ja ehdotonta lupaa käyttää valtion varoja perustellussa lausunnossa ja/tai Ilvan ympäristöohjelmassa asetettujen vaatimusten täyttämiseksi.

59

| (136) | Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, että Italian tarkoittamaan ympäristöohjelmaan sisältyy lukuisia toimenpiteitä, joita ei voida luokitella ”kiireellisiksi puhdistamistoimenpiteiksi” vaan joita on ennemminkin pidettävä toimina, joilla on tarkoitus parantaa Ilvan suorituskykyä, jotta se täyttäisi ympäristölupansa mukaisesti teräksentuotantoon sovellettavat ympäristönormit. |
| --- | --- |

(136)

Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, että Italian tarkoittamaan ympäristöohjelmaan sisältyy lukuisia toimenpiteitä, joita ei voida luokitella ”kiireellisiksi puhdistamistoimenpiteiksi” vaan joita on ennemminkin pidettävä toimina, joilla on tarkoitus parantaa Ilvan suorituskykyä, jotta se täyttäisi ympäristölupansa mukaisesti teräksentuotantoon sovellettavat ympäristönormit.

| (137) | Tärkeintä on huomata, että koska vain valtion toteuttamien toimenpiteiden vaikutuksilla on merkitystä (ei niiden syillä tai tavoitteilla), ei voida päätellä, että toimenpiteet, jotka sellaisenaan ovat valtiontukea, eivät enää olisi tukea sillä perusteella, että ne kohdistuvat Ilvan ympäristöohjelman toteuttamiseen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei sallita (eikä olisi voitu sallia) tätä. |
| --- | --- |

(137)

Tärkeintä on huomata, että koska vain valtion toteuttamien toimenpiteiden vaikutuksilla on merkitystä (ei niiden syillä tai tavoitteilla), ei voida päätellä, että toimenpiteet, jotka sellaisenaan ovat valtiontukea, eivät enää olisi tukea sillä perusteella, että ne kohdistuvat Ilvan ympäristöohjelman toteuttamiseen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei sallita (eikä olisi voitu sallia) tätä.

| (138) | Italia ei siis voi vedota perustellussa lausunnossa asetettuihin vaatimuksiin tai menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleen sanamuotoon väittäessään, ettei Ilvan nykyisiin toimiin ja ympäristömenoihin myönnetty valtion rahoitus ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(138)

Italia ei siis voi vedota perustellussa lausunnossa asetettuihin vaatimuksiin tai menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappaleen sanamuotoon väittäessään, ettei Ilvan nykyisiin toimiin ja ympäristömenoihin myönnetty valtion rahoitus ole valtiontukea.

5.2   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (139) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(139)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (140) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä:






  a) | Tuensaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, mikä merkitsee, että se harjoittaa taloudellista toimintaa. |
| --- | --- | --- |

(140)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä:

a)

Tuensaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, mikä merkitsee, että se harjoittaa taloudellista toimintaa.

| b) | Toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama.

| c) | Toimenpide antaa yritykselle taloudellisen edun. |
| --- | --- |

c)

Toimenpide antaa yritykselle taloudellisen edun.

| d) | Tämä etu on valikoiva. |
| --- | --- |

d)

Tämä etu on valikoiva.

| e) | Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

e)

Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (141) | Arvioidessaan, täyttyykö edellytys, jonka mukaan tuensaajan on oltava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti määritellyt yritykset taloudellista toimintaa harjoittaviksi yksiköiksi, riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (60), kun taas taloudelliseksi toiminnaksi katsotaan kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan markkinoilla (61). Komissio huomauttaa, että Ilva tuottaa ja myy terästä sekä unionin markkinoilla että muualla, joten sen voidaan katsoa harjoittavan taloudellista toimintaa. Näin ollen komissio katsoo, että Ilva on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys riippumatta sen omistusrakenteesta tai siitä, että se on asetettu Italian lainsäädännön nojalla erityishallintomenettelyyn. |
| --- | --- |

(141)

Arvioidessaan, täyttyykö edellytys, jonka mukaan tuensaajan on oltava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti määritellyt yritykset taloudellista toimintaa harjoittaviksi yksiköiksi, riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (60), kun taas taloudelliseksi toiminnaksi katsotaan kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan markkinoilla (61). Komissio huomauttaa, että Ilva tuottaa ja myy terästä sekä unionin markkinoilla että muualla, joten sen voidaan katsoa harjoittavan taloudellista toimintaa. Näin ollen komissio katsoo, että Ilva on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys riippumatta sen omistusrakenteesta tai siitä, että se on asetettu Italian lainsäädännön nojalla erityishallintomenettelyyn.

60

61

| (142) | Komission on arvioitava, vääristävätkö toimenpiteet tai uhkaavatko ne vääristää kilpailua ja voivatko ne vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Oletuksena on, että kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan (62). Näin ollen riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (63). Ilva toimii hiiliteräsmarkkinoilla, joilla käydään kovaa kilpailua ja unionin sisäistä kauppaa (64). Ilva myy tuotteitaan sekä Italiassa että muissa jäsenvaltioissa. Tästä johtuen kaikki arvioitavat toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(142)

Komission on arvioitava, vääristävätkö toimenpiteet tai uhkaavatko ne vääristää kilpailua ja voivatko ne vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Oletuksena on, että kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan (62). Näin ollen riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (63). Ilva toimii hiiliteräsmarkkinoilla, joilla käydään kovaa kilpailua ja unionin sisäistä kauppaa (64). Ilva myy tuotteitaan sekä Italiassa että muissa jäsenvaltioissa. Tästä johtuen kaikki arvioitavat toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

62

63

64

| (143) | Komissio arvioi seuraavaksi toimenpidekohtaisesti muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja perusteita, jotka luetellaan edellä johdanto-osan 140 kappaleen b, c ja d kohdassa. |
| --- | --- |

(143)

Komissio arvioi seuraavaksi toimenpidekohtaisesti muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja perusteita, jotka luetellaan edellä johdanto-osan 140 kappaleen b, c ja d kohdassa.

5.2.1   Toimenpide 1

Toimenpide 1

| (144) | Kuten johdanto-osan 21 kappaleessa todettiin, Rivan suku ja Ilva tekivät 24 päivänä toukokuuta 2017 sovintosopimuksen, jolla sovittiin Ilvan erityishallinnon ja Rivan suvun välinen riita. |
| --- | --- |

(144)

Kuten johdanto-osan 21 kappaleessa todettiin, Rivan suku ja Ilva tekivät 24 päivänä toukokuuta 2017 sovintosopimuksen, jolla sovittiin Ilvan erityishallinnon ja Rivan suvun välinen riita.

| (145) | Kyseessä on puhtaasti yksityisten osapuolten välinen sopimus eräiden Ilvan osakkeenomistajina toimivien Rivan suvun jäsenten ja Ilvan erityishallintomenettelyn aikaisen johdon välillä. [...]. Ilva ei ole asianosaisena edellä mainitussa rikosoikeudellisessa menettelyssä. Sovintosopimus käsittää seuraavat Ilvalle siirrettävät varat: i) Rivan suvun ulkomaisilla tileillä olevat varat, jotka on luovutettava lopullisesti Ilvan käyttöön asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 momentissa säädetyssä oikeudellisessa muodossa eli Fondo Unico di Giustizia -rahaston merkitseminä joukkovelkakirjoina, joita ei tarvitse palauttaa Rivan suvulle edes tuomion ollessa vapauttava, ja ii) lisäsummana 145 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(145)

Kyseessä on puhtaasti yksityisten osapuolten välinen sopimus eräiden Ilvan osakkeenomistajina toimivien Rivan suvun jäsenten ja Ilvan erityishallintomenettelyn aikaisen johdon välillä. [...]. Ilva ei ole asianosaisena edellä mainitussa rikosoikeudellisessa menettelyssä. Sovintosopimus käsittää seuraavat Ilvalle siirrettävät varat: i) Rivan suvun ulkomaisilla tileillä olevat varat, jotka on luovutettava lopullisesti Ilvan käyttöön asetuksen nro 1/2015 3 §:n 1 momentissa säädetyssä oikeudellisessa muodossa eli Fondo Unico di Giustizia -rahaston merkitseminä joukkovelkakirjoina, joita ei tarvitse palauttaa Rivan suvulle edes tuomion ollessa vapauttava, ja ii) lisäsummana 145 miljoonaa euroa.

| (146) | Sovintosopimus muodostaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoajankohtaan nähden uuden tosiseikan, jota komission on tarkasteltava toimenpidettä 1 koskevan lopullisen arvioinnin yhteydessä erityisesti sen osalta, antaako kyseinen toimenpide Ilvalle mahdollisen edun ja onko sitä pidettävä valtion toteuttamana. |
| --- | --- |

(146)

Sovintosopimus muodostaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoajankohtaan nähden uuden tosiseikan, jota komission on tarkasteltava toimenpidettä 1 koskevan lopullisen arvioinnin yhteydessä erityisesti sen osalta, antaako kyseinen toimenpide Ilvalle mahdollisen edun ja onko sitä pidettävä valtion toteuttamana.

| (147) | On kiistatonta, että Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä oli alun perin Italian viranomaisten aikomus, kuten selitetään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Asetuksen nro 1/2015 ja sitä seuraavan varojen siirtämistä koskevan määräyksen (Decreto di Trasferimento) antamisesta huolimatta Rivan suvun varoja ei kuitenkaan tosiasiassa siirretty, koska sveitsiläinen tuomioistuin vastusti määrätietoisesti määräyksen täytäntöönpanoa ilman varojen oletettujen omistajien – Rivan suvun jäsenten – etukäteissuostumusta. Tilanne ratkesi vasta sitten, kun Rivan suvun jäsenet päättivät itse siirtää hallussaan olevat varat Ilvalle puhtaasti yksityisten osapuolten välisellä sovintosopimuksella (65). On myös totta, ettei sovintosopimuksen soveltamisala vastaa täysin järjestelmää, jonka Italian viranomaiset olivat luoneet asetuksessa nro 1/2015: Ilvalle siirrettyjen varojen kokonaismäärä on mainitussa asetuksessa säädettyä suurempi ja Rivan suvulle annettiin kyseisten varojen siirrosta merkittävä vastike. |
| --- | --- |

(147)

On kiistatonta, että Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä oli alun perin Italian viranomaisten aikomus, kuten selitetään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Asetuksen nro 1/2015 ja sitä seuraavan varojen siirtämistä koskevan määräyksen (Decreto di Trasferimento) antamisesta huolimatta Rivan suvun varoja ei kuitenkaan tosiasiassa siirretty, koska sveitsiläinen tuomioistuin vastusti määrätietoisesti määräyksen täytäntöönpanoa ilman varojen oletettujen omistajien – Rivan suvun jäsenten – etukäteissuostumusta. Tilanne ratkesi vasta sitten, kun Rivan suvun jäsenet päättivät itse siirtää hallussaan olevat varat Ilvalle puhtaasti yksityisten osapuolten välisellä sovintosopimuksella (65). On myös totta, ettei sovintosopimuksen soveltamisala vastaa täysin järjestelmää, jonka Italian viranomaiset olivat luoneet asetuksessa nro 1/2015: Ilvalle siirrettyjen varojen kokonaismäärä on mainitussa asetuksessa säädettyä suurempi ja Rivan suvulle annettiin kyseisten varojen siirrosta merkittävä vastike.

65

| (148) | Yksityisten osapuolten välisen sovintosopimuksen olemassaolo sekä se, että tilanne ratkesi vasta sopimuksen tekemisen jälkeen, ovat näyttönä siitä, että päätös Rivan suvun varojen siirtämisestä Ilvalle i) oli pohjimmiltaan osa laajempaa sopimusta, jolla sovitettiin yhteen sekä Rivan suvun että Ilvan edut, ja ii) kuului yksin Rivan suvulle ja Ilvalle (ei valtiolle). Tämä on otettava huomioon määritettäessä, oliko komissio oikeassa katsoessaan alustavasti, että kyseinen liiketoimi antoi Ilvalle taloudellisen edun ja sitä voitiin pitää valtion toteuttamana. |
| --- | --- |

(148)

Yksityisten osapuolten välisen sovintosopimuksen olemassaolo sekä se, että tilanne ratkesi vasta sopimuksen tekemisen jälkeen, ovat näyttönä siitä, että päätös Rivan suvun varojen siirtämisestä Ilvalle i) oli pohjimmiltaan osa laajempaa sopimusta, jolla sovitettiin yhteen sekä Rivan suvun että Ilvan edut, ja ii) kuului yksin Rivan suvulle ja Ilvalle (ei valtiolle). Tämä on otettava huomioon määritettäessä, oliko komissio oikeassa katsoessaan alustavasti, että kyseinen liiketoimi antoi Ilvalle taloudellisen edun ja sitä voitiin pitää valtion toteuttamana.

| (149) | Siitä, voidaanko Rivan suvun varojen siirtämistä Ilvalle pitää valtiosta johtuvana, komissio huomauttaa, että kyseinen varojensiirto toteutettiin osana laajempaa sopimusta, josta päättivät Rivan suku ja Ilva. On kiistatonta, että Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä oli alun perin Italian viranomaisten aikomus. Lopullisen päätöksen teki kuitenkin Rivan suku hyväksyessään sovintosopimuksen, jonka varsinaisen täytäntöönpanon mahdollisti Rivan suvun lähettämä kirje, jossa ohjeistettiin ulkomaisia pankkeja luovuttamaan kyseiset varat. Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle perustuu näin ollen Rivan suvun ja Ilvan väliseen sovintosopimukseen eikä sitä voida pitää valtion toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(149)

Siitä, voidaanko Rivan suvun varojen siirtämistä Ilvalle pitää valtiosta johtuvana, komissio huomauttaa, että kyseinen varojensiirto toteutettiin osana laajempaa sopimusta, josta päättivät Rivan suku ja Ilva. On kiistatonta, että Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle ennen rikosoikeudellisen menettelyn päättymistä oli alun perin Italian viranomaisten aikomus. Lopullisen päätöksen teki kuitenkin Rivan suku hyväksyessään sovintosopimuksen, jonka varsinaisen täytäntöönpanon mahdollisti Rivan suvun lähettämä kirje, jossa ohjeistettiin ulkomaisia pankkeja luovuttamaan kyseiset varat. Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle perustuu näin ollen Rivan suvun ja Ilvan väliseen sovintosopimukseen eikä sitä voida pitää valtion toimenpiteenä.

| (150) | Komissio huomauttaa lisäksi taloudellisen edun olemassaolosta, ettei Ilva vaikuta saaneen Rivan suvun kanssa tekemästään sovintosopimuksesta mitään sellaista hyötyä, jota se ei olisi voinut saada tavanomaisilla markkinaehdoilla. Rivan suvun kannatti aloittaa sovintoneuvottelut, koska se olisi saattanut joutua maksamaan Ilvalle jopa [...] euron vahingonkorvaukset, mikäli kansallinen tuomioistuin olisi hyväksynyt kaikki Ilvan vaatimukset. Ilva puolestaan tarvitsi kiireellisesti käteistä sekä nykyisen toimintansa rahoittamiseksi että ympäristöohjelmaan sisältyvien puhdistamistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Näin ollen Ilva suostui pidättäytymään kaikista uusista vaatimuksista (joiden arvo olisi ollut jopa [...] euroa) vastineena siitä, että sille siirrettiin välittömästi noin 1,2 miljardia euroa, joista osan muodostivat asetuksen nro 1/2015 kohteena olevat Rivan suvun varat. Tämä osoittaa, että järkevästi toimivat, tappioita välttelevät toimijat saattavat mieluummin valita sovintoratkaisun sen sijaan, että vievät pitkään jatkuneen riidan tuomioistuimen tai välimiehen ratkaistavaksi. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ei ole syytä epäillä, etteikö Ilvan ja Rivan suvun välisen sovintosopimuksen tekeminen olisi ollut kummankin yksityisen osapuolen yhteinen etu. Koska Ilvan ja sen osakkeenomistajien välillä tehty sovintosopimus noudattaa kokonaisuudessaan tavanomaisia markkinaehtoja eikä anna Ilvalle taloudellista etua, Rivan suvun varojen siirtäminen osana kokonaisratkaisua ei myöskään anna Ilvalle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(150)

Komissio huomauttaa lisäksi taloudellisen edun olemassaolosta, ettei Ilva vaikuta saaneen Rivan suvun kanssa tekemästään sovintosopimuksesta mitään sellaista hyötyä, jota se ei olisi voinut saada tavanomaisilla markkinaehdoilla. Rivan suvun kannatti aloittaa sovintoneuvottelut, koska se olisi saattanut joutua maksamaan Ilvalle jopa [...] euron vahingonkorvaukset, mikäli kansallinen tuomioistuin olisi hyväksynyt kaikki Ilvan vaatimukset. Ilva puolestaan tarvitsi kiireellisesti käteistä sekä nykyisen toimintansa rahoittamiseksi että ympäristöohjelmaan sisältyvien puhdistamistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Näin ollen Ilva suostui pidättäytymään kaikista uusista vaatimuksista (joiden arvo olisi ollut jopa [...] euroa) vastineena siitä, että sille siirrettiin välittömästi noin 1,2 miljardia euroa, joista osan muodostivat asetuksen nro 1/2015 kohteena olevat Rivan suvun varat. Tämä osoittaa, että järkevästi toimivat, tappioita välttelevät toimijat saattavat mieluummin valita sovintoratkaisun sen sijaan, että vievät pitkään jatkuneen riidan tuomioistuimen tai välimiehen ratkaistavaksi. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ei ole syytä epäillä, etteikö Ilvan ja Rivan suvun välisen sovintosopimuksen tekeminen olisi ollut kummankin yksityisen osapuolen yhteinen etu. Koska Ilvan ja sen osakkeenomistajien välillä tehty sovintosopimus noudattaa kokonaisuudessaan tavanomaisia markkinaehtoja eikä anna Ilvalle taloudellista etua, Rivan suvun varojen siirtäminen osana kokonaisratkaisua ei myöskään anna Ilvalle taloudellista etua.

| (151) | Komissio katsoo näin ollen, ettei Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle asetuksessa nro 1/2015 säädetyssä oikeudellisessa muodossa anna Ilvalle taloudellista etua eikä kyse ole valtion toteuttamasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(151)

Komissio katsoo näin ollen, ettei Rivan suvun varojen siirtäminen Ilvalle asetuksessa nro 1/2015 säädetyssä oikeudellisessa muodossa anna Ilvalle taloudellista etua eikä kyse ole valtion toteuttamasta toimenpiteestä.

5.2.1.1   Toimenpidettä 1 koskeva päätelmä

Toimenpidettä 1 koskeva päätelmä

| (152) | Edellä esitettyjen tosiseikkojen perusteella komissio katsoo, ettei kyseinen toimenpide ole valtion toteuttama. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia, komissio toteaa, ettei toimenpide 2 ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(152)

Edellä esitettyjen tosiseikkojen perusteella komissio katsoo, ettei kyseinen toimenpide ole valtion toteuttama. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia, komissio toteaa, ettei toimenpide 2 ole valtiontukea.

5.2.2   Toimenpide 2

Toimenpide 2

5.2.2.1   Valtion varojen käytöstä johtuva taloudellinen etu

Valtion varojen käytöstä johtuva taloudellinen etu

| (153) | Arvioidakseen, annettiinko toimenpiteellä 2 taloudellinen etu Ilvalle, komissio tarkasteli ensin johdanto-osan 87 kappaleessa esitettyjä Italian perusteluja, jotka koskevat kyseisen toimenpiteen lainsäädännöllistä luonnetta. Italian mukaan kyseisellä säännöksellä vain toteutetaan lainsäädännön yleistä periaatetta, jonka mukaan lainat voidaan katsoa ennakkovähennyskelpoisiksi, jos se on tarpeen yrityksen arvon ja sen varojen hallinnoinnin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(153)

Arvioidakseen, annettiinko toimenpiteellä 2 taloudellinen etu Ilvalle, komissio tarkasteli ensin johdanto-osan 87 kappaleessa esitettyjä Italian perusteluja, jotka koskevat kyseisen toimenpiteen lainsäädännöllistä luonnetta. Italian mukaan kyseisellä säännöksellä vain toteutetaan lainsäädännön yleistä periaatetta, jonka mukaan lainat voidaan katsoa ennakkovähennyskelpoisiksi, jos se on tarpeen yrityksen arvon ja sen varojen hallinnoinnin varmistamiseksi.

| (154) | Toteuttaessaan toimenpiteen 2 Italia myönsi lainojen ennakkovähennyskelpoisuuden kaikille Ilvan kaltaisille kansallisen strategisen edun mukaisille ja lähestulkoon maksukyvyttömille yrityksille. Kyse on maksukyvyttömyysmenettelyjen yleisestä piirteestä. Se kuuluu olennaisesti yleiseen maksukyvyttömyyslainsäädäntöön, jota sovelletaan kaikkiin Italiassa toimiviin yrityksiin, jotka ovat joutuneet tai vaarassa joutua maksukyvyttömyysmenettelyyn (16 päivänä maaliskuuta 1942 annettuun kuninkaan asetukseen (Regio Decreto) nro 267 sisältyvä maksukyvyttömyyslaki (Legge Fallimentare)) (ks. johdanto-osan 92 kappale). |
| --- | --- |

(154)

Toteuttaessaan toimenpiteen 2 Italia myönsi lainojen ennakkovähennyskelpoisuuden kaikille Ilvan kaltaisille kansallisen strategisen edun mukaisille ja lähestulkoon maksukyvyttömille yrityksille. Kyse on maksukyvyttömyysmenettelyjen yleisestä piirteestä. Se kuuluu olennaisesti yleiseen maksukyvyttömyyslainsäädäntöön, jota sovelletaan kaikkiin Italiassa toimiviin yrityksiin, jotka ovat joutuneet tai vaarassa joutua maksukyvyttömyysmenettelyyn (16 päivänä maaliskuuta 1942 annettuun kuninkaan asetukseen (Regio Decreto) nro 267 sisältyvä maksukyvyttömyyslaki (Legge Fallimentare)) (ks. johdanto-osan 92 kappale).

| (155) | Komissio katsoo, ettei toimenpiteeseen 2 ole perusteltua soveltaa markkinataloustoimijatestiä, koska Italia toimi sen yhteydessä julkisen vallan käyttäjänä, ei sijoittajana (66). Toisin sanoen Italia ei toiminut toimenpiteen 2 toteuttaessaan markkinatoimijana vaan käytti sille valtion ominaisuudessa kuuluvaa toimivaltaa säilyttääkseen maksukyvyttömyysvaarassa olevien yritysten varojen arvon. Toimenpiteellä 2 Italia nimittäin määritti yksipuolisesti uudelleen Ilvan velkojien välisen etusijajärjestyksen, eikä sitä toimea voida verrata toimiin, joita yksityiset toimijat voivat toteuttaa. Ainoastaan valtiolla on valta asettaa olemassa olevat saatavat (mukaan lukien ylimpään etuoikeusluokkaan kuuluvat velat) uusia saatavia huonompaan asemaan, eikä tällaista valtaa ole yksityisillä velkojilla tai ylipäätään yksityisillä toimijoilla. Näin ollen markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa toimenpiteeseen 2. |
| --- | --- |

(155)

Komissio katsoo, ettei toimenpiteeseen 2 ole perusteltua soveltaa markkinataloustoimijatestiä, koska Italia toimi sen yhteydessä julkisen vallan käyttäjänä, ei sijoittajana (66). Toisin sanoen Italia ei toiminut toimenpiteen 2 toteuttaessaan markkinatoimijana vaan käytti sille valtion ominaisuudessa kuuluvaa toimivaltaa säilyttääkseen maksukyvyttömyysvaarassa olevien yritysten varojen arvon. Toimenpiteellä 2 Italia nimittäin määritti yksipuolisesti uudelleen Ilvan velkojien välisen etusijajärjestyksen, eikä sitä toimea voida verrata toimiin, joita yksityiset toimijat voivat toteuttaa. Ainoastaan valtiolla on valta asettaa olemassa olevat saatavat (mukaan lukien ylimpään etuoikeusluokkaan kuuluvat velat) uusia saatavia huonompaan asemaan, eikä tällaista valtaa ole yksityisillä velkojilla tai ylipäätään yksityisillä toimijoilla. Näin ollen markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa toimenpiteeseen 2.

66

| (156) | Koska markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa, toimenpiteen 2 antaman edun olemassaoloa arvioitaessa ei ole ratkaisevaa, maksimoiko valtio toimenpiteestä saatavan hyödyn vai minimoiko se siihen liittyvät tappiot. Komission on silti arvioitava, liittyykö toimenpiteeseen 2 muita valtion varojen käytöstä johtuvia etuja. |
| --- | --- |

(156)

Koska markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa, toimenpiteen 2 antaman edun olemassaoloa arvioitaessa ei ole ratkaisevaa, maksimoiko valtio toimenpiteestä saatavan hyödyn vai minimoiko se siihen liittyvät tappiot. Komission on silti arvioitava, liittyykö toimenpiteeseen 2 muita valtion varojen käytöstä johtuvia etuja.

| (157) | Edellä kuvatussa tilanteessa sen todennäköisyys, että valtio saa perittyä tietyille julkisyhteisöille kuuluvat velat uuden velan ennakkovähennyskelpoisuuden myöntämisen jälkeen, saattaa laskea. Kyse on silti vain kyseisen lainsäädäntötoimenpiteen sivuvaikutuksesta. Kyseiseen lakiin tehdyn muutoksen päätarkoituksena ja vaikutuksena ei ollut Ilvan valtiolta ottamasta velasta luopuminen ja Ilvan suosiminen tällä tavalla. Kuten Italian viranomaiset huomauttivat, lainoille voidaan myöntää ennakkovähennyskelpoisuus myös yleisen maksukyvyttömyyslain nojalla (johdanto-osan 92 kappale). On myös olemassa empiiristä näyttöä siitä, että lainojen myöntäminen sellaisille maksukyvyttömyyteen ajautuneille yrityksille, jotka allekirjoittavat tuomioistuimen valvoman rakenneuudistussopimuksen, on lisääntynyt Italiassa samalla kun ennakkovähennyskelpoisten lainojen soveltamisala on vähitellen laajentunut vuonna 2010 tehtyjen uudistusten seurauksena (67). Unionin tuomioistuin on vahvistanut, että sääntelytoimenpiteistä epäsuorasti seuraava negatiivinen vaikutus valtion tuloihin ei merkitse valtion varojen siirtoa, jos se on toimenpiteeseen olennaisesti kuuluva piirre (68). Valtion Ilvalle myöntämään lainaan mahdollisesti kohdistuva negatiivinen vaikutus liittyy kiinteästi ennakkovähennyskelpoisuusjärjestelmään, jota Italiassa sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyjen yhteydessä, eikä sitä näin ollen voida pitää keinona myöntää Ilvalle erityinen etu, joka maksettaisiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(157)

Edellä kuvatussa tilanteessa sen todennäköisyys, että valtio saa perittyä tietyille julkisyhteisöille kuuluvat velat uuden velan ennakkovähennyskelpoisuuden myöntämisen jälkeen, saattaa laskea. Kyse on silti vain kyseisen lainsäädäntötoimenpiteen sivuvaikutuksesta. Kyseiseen lakiin tehdyn muutoksen päätarkoituksena ja vaikutuksena ei ollut Ilvan valtiolta ottamasta velasta luopuminen ja Ilvan suosiminen tällä tavalla. Kuten Italian viranomaiset huomauttivat, lainoille voidaan myöntää ennakkovähennyskelpoisuus myös yleisen maksukyvyttömyyslain nojalla (johdanto-osan 92 kappale). On myös olemassa empiiristä näyttöä siitä, että lainojen myöntäminen sellaisille maksukyvyttömyyteen ajautuneille yrityksille, jotka allekirjoittavat tuomioistuimen valvoman rakenneuudistussopimuksen, on lisääntynyt Italiassa samalla kun ennakkovähennyskelpoisten lainojen soveltamisala on vähitellen laajentunut vuonna 2010 tehtyjen uudistusten seurauksena (67). Unionin tuomioistuin on vahvistanut, että sääntelytoimenpiteistä epäsuorasti seuraava negatiivinen vaikutus valtion tuloihin ei merkitse valtion varojen siirtoa, jos se on toimenpiteeseen olennaisesti kuuluva piirre (68). Valtion Ilvalle myöntämään lainaan mahdollisesti kohdistuva negatiivinen vaikutus liittyy kiinteästi ennakkovähennyskelpoisuusjärjestelmään, jota Italiassa sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyjen yhteydessä, eikä sitä näin ollen voida pitää keinona myöntää Ilvalle erityinen etu, joka maksettaisiin valtion varoista.

67

68

5.2.2.2   Toimenpidettä 2 koskeva päätelmä

Toimenpidettä 2 koskeva päätelmä

| (158) | Komissio toteaa, ettei toimenpiteellä 2 myönnetä Ilvalle valtion varoista maksettavaa taloudellista etua. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia, komissio toteaa, ettei toimenpide 2 ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(158)

Komissio toteaa, ettei toimenpiteellä 2 myönnetä Ilvalle valtion varoista maksettavaa taloudellista etua. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia, komissio toteaa, ettei toimenpide 2 ole valtiontukea.

5.2.3   Toimenpide 3

Toimenpide 3

5.2.3.1   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (159) | Komissio huomauttaa kyseisen toimenpiteen valtioon liittyvästä alkuperästä, että toimenpiteessä on kyse valtiovarainministeriön myöntämästä lainatakauksesta. |
| --- | --- |

(159)

Komissio huomauttaa kyseisen toimenpiteen valtioon liittyvästä alkuperästä, että toimenpiteessä on kyse valtiovarainministeriön myöntämästä lainatakauksesta.

| (160) | Koska jäsenvaltion määritelmä kattaa kaikki julkiset viranomaiset riippumatta siitä, onko kyseessä kansallinen, alueellinen vai paikallinen viranomainen, komissio katsoo, että kyseinen toimenpide on valtion toteuttama. |
| --- | --- |

(160)

Koska jäsenvaltion määritelmä kattaa kaikki julkiset viranomaiset riippumatta siitä, onko kyseessä kansallinen, alueellinen vai paikallinen viranomainen, komissio katsoo, että kyseinen toimenpide on valtion toteuttama.

| (161) | Valtiontakauksilla vaarannettiin valtion varoja, sillä realisoituneet takaukset maksetaan valtion talousarviosta. Juuri tästä syystä, toisin kuin Italian viranomaiset väittävät, jopa sellaisiin valtiontakauksiin, joista peritään asianmukainen palkkio, liittyy valtion varoja. Kuten jäljempänä todetaan, komissio katsoo myös, että koska Italian perimä takausmaksu on markkinaehtoja alhaisempi, Italian valtio menetti – ja menettää yhä – tuloja, joita sille olisi kertynyt, jos takauksesta olisi peritty korkeampi, markkinaehtoinen maksu. Valtiontakauksen ehtoja ja siitä perittävää maksua arvioimalla voidaan ainoastaan sulkea pois taloudellisen edun olemassaolo (joka on olemassa, ehdot ja maksu eivät vastaa markkinaehtoja), ei valtion varojen käyttöä, joka on kiistatonta. Komissio toteaa siten, että toimenpiteeseen 3 liittyy valtion varoja. |
| --- | --- |

(161)

Valtiontakauksilla vaarannettiin valtion varoja, sillä realisoituneet takaukset maksetaan valtion talousarviosta. Juuri tästä syystä, toisin kuin Italian viranomaiset väittävät, jopa sellaisiin valtiontakauksiin, joista peritään asianmukainen palkkio, liittyy valtion varoja. Kuten jäljempänä todetaan, komissio katsoo myös, että koska Italian perimä takausmaksu on markkinaehtoja alhaisempi, Italian valtio menetti – ja menettää yhä – tuloja, joita sille olisi kertynyt, jos takauksesta olisi peritty korkeampi, markkinaehtoinen maksu. Valtiontakauksen ehtoja ja siitä perittävää maksua arvioimalla voidaan ainoastaan sulkea pois taloudellisen edun olemassaolo (joka on olemassa, ehdot ja maksu eivät vastaa markkinaehtoja), ei valtion varojen käyttöä, joka on kiistatonta. Komissio toteaa siten, että toimenpiteeseen 3 liittyy valtion varoja.

5.2.3.2   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (162) | Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan määritettävä, saiko yritys taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (69). |
| --- | --- |

(162)

Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan määritettävä, saiko yritys taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (69).

69

| (163) | Taloudellisesta edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee sellaisen valtion toimenpiteen johdosta, jonka ehdot poikkeavat tavanomaisista markkinaehdoista (70). Viranomaisen toimenpide ei kuitenkaan välttämättä tuota saajalle etua eikä siten ole tukea, jos se toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Jos viranomainen siis käyttäytyy samoin kuin järkevästi toimiva markkinataloustoimija toimisi samanlaisessa tilanteessa, kyse ei ole valtiontuesta. |
| --- | --- |

(163)

Taloudellisesta edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee sellaisen valtion toimenpiteen johdosta, jonka ehdot poikkeavat tavanomaisista markkinaehdoista (70). Viranomaisen toimenpide ei kuitenkaan välttämättä tuota saajalle etua eikä siten ole tukea, jos se toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Jos viranomainen siis käyttäytyy samoin kuin järkevästi toimiva markkinataloustoimija toimisi samanlaisessa tilanteessa, kyse ei ole valtiontuesta.

70

| (164) | Italian viranomaiset väittävät tässä yhteydessä, että valtiontakauksesta peritty maksu määritettiin asiantuntijan X antaman lausunnon perusteella (71). Heidän mukaansa valtion ottamasta riskistä peritty korvaus vastaa korvausta, jonka järkevä markkinataloustoimija olisi vaatinut, eikä takauksella siten annettu Ilvalle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(164)

Italian viranomaiset väittävät tässä yhteydessä, että valtiontakauksesta peritty maksu määritettiin asiantuntijan X antaman lausunnon perusteella (71). Heidän mukaansa valtion ottamasta riskistä peritty korvaus vastaa korvausta, jonka järkevä markkinataloustoimija olisi vaatinut, eikä takauksella siten annettu Ilvalle taloudellista etua.

71

| (165) | Toimenpiteestä 3 huomautuksia esittäneet asianomaiset puolestaan katsovat, ettei markkinataloustoimija olisi hyväksynyt tällaisia rahoitusehtoja. WV Stahl esimerkiksi pyytää komissiota määrittämään sovellettavan markkinahinnan ja perimään sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisin kyseisen markkinahinnan ja Italian viranomaisten Ilvalta tosiasiassa perimän maksun välisen erotuksen perusteella. |
| --- | --- |

(165)

Toimenpiteestä 3 huomautuksia esittäneet asianomaiset puolestaan katsovat, ettei markkinataloustoimija olisi hyväksynyt tällaisia rahoitusehtoja. WV Stahl esimerkiksi pyytää komissiota määrittämään sovellettavan markkinahinnan ja perimään sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisin kyseisen markkinahinnan ja Italian viranomaisten Ilvalta tosiasiassa perimän maksun välisen erotuksen perusteella.

| (166) | Komissio huomauttaa aluksi, että kyseisen valtiontakauksen myöntämisajankohtana Ilva oli maksukyvyttömyysmenettelyssä. Näin ollen sitä voitiin pitää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (72) 20 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(166)

Komissio huomauttaa aluksi, että kyseisen valtiontakauksen myöntämisajankohtana Ilva oli maksukyvyttömyysmenettelyssä. Näin ollen sitä voitiin pitää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (72) 20 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä.

72

| (167) | Komissio selittää takaustiedonannon 4.1 kohdassa, että ”vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia. Jos todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee erityisen korkeaksi, tällaista markkinahintaa ei ehkä ole, ja poikkeuksellisissa olosuhteissa takauksen tukiosuus voi osoittautua yhtä korkeaksi kuin summa, joka tosiasiallisesti takauksella katetaan.” (73) Myös unionin tuomioistuin on valinnut tämän lähestymistavan katsoessaan, että valtion myöntäessä takauksen vaikeuksissa olevan yrityksen lainalle ilman asianmukaista harkintaa tätä takausta on pidettävä tukena, jonka määrä vastaa taatun lainan määrää (74). |
| --- | --- |

(167)

Komissio selittää takaustiedonannon 4.1 kohdassa, että ”vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia. Jos todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee erityisen korkeaksi, tällaista markkinahintaa ei ehkä ole, ja poikkeuksellisissa olosuhteissa takauksen tukiosuus voi osoittautua yhtä korkeaksi kuin summa, joka tosiasiallisesti takauksella katetaan.” (73) Myös unionin tuomioistuin on valinnut tämän lähestymistavan katsoessaan, että valtion myöntäessä takauksen vaikeuksissa olevan yrityksen lainalle ilman asianmukaista harkintaa tätä takausta on pidettävä tukena, jonka määrä vastaa taatun lainan määrää (74).

73

74

| (168) | Tätä taustaa vasten komissio arvioi ensin, liittyikö käsiteltävään asiaan seikkoja, joiden takia todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee niin korkeaksi, että taattua lainasummaa on pidettävä kokonaisuutena tukena. Vaikeuksissa olevan yrityksen talous- ja rahatilanne on erittäin heikko, joten ilman valtion toimenpiteitä se lopettaa hyvin todennäköisesti toimintansa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. On todennäköistä, ettei yksikään markkinatoimija myönnä tällaisessa tilanteessa olevalle yritykselle lainaa tai takausta millään hinnalla. Näin ollen valtion tällaiselle yritykselle myöntämä laina tai takaus olisi lähtökohtaisesti katsottava tueksi, jonka määrä vastaa (taatun) lainan kokonaismäärää. Tätä keskeistä oletusta on kuitenkin sovellettava tapauskohtaisesti ottaen huomioon kunkin tapauksen tosiseikat sekä – tuensaajan ollessa maksukyvyttömyysmenettelyssä – asianomaisessa jäsenvaltioissa sovellettavat maksukyvyttömyyssäännökset. |
| --- | --- |

(168)

Tätä taustaa vasten komissio arvioi ensin, liittyikö käsiteltävään asiaan seikkoja, joiden takia todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee niin korkeaksi, että taattua lainasummaa on pidettävä kokonaisuutena tukena. Vaikeuksissa olevan yrityksen talous- ja rahatilanne on erittäin heikko, joten ilman valtion toimenpiteitä se lopettaa hyvin todennäköisesti toimintansa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. On todennäköistä, ettei yksikään markkinatoimija myönnä tällaisessa tilanteessa olevalle yritykselle lainaa tai takausta millään hinnalla. Näin ollen valtion tällaiselle yritykselle myöntämä laina tai takaus olisi lähtökohtaisesti katsottava tueksi, jonka määrä vastaa (taatun) lainan kokonaismäärää. Tätä keskeistä oletusta on kuitenkin sovellettava tapauskohtaisesti ottaen huomioon kunkin tapauksen tosiseikat sekä – tuensaajan ollessa maksukyvyttömyysmenettelyssä – asianomaisessa jäsenvaltioissa sovellettavat maksukyvyttömyyssäännökset.

| (169) | Komissio huomauttaa edellä mainittuun liittyen, että Italian suuryrityksiä koskevan maksukyvyttömyyslain nojalla maksukyvyttömyysmenettelyn aikana mahdollisesti myönnetyt uudet lainat voidaan maksaa selvitystilassa olevista varoista (pre-deduzione) ennen maksukyvyttömyyden toteamista myönnettyjä lainoja. Ennen maksukyvyttömyyden toteamista myönnettyjen lainojen korko lakkaa kertymästä, toisin kuin maksukyvyttömyysmenettelyn aikana myönnettyjen lainojen korko. Näiden säännösten tarkoituksena on kannustaa mahdollisia velkojia tukemaan yritystä maksukyvyttömyysmenettelyn aikana, jotta sen varojen arvo säilyisi menettelyn lopputulosta (elpyminen, myynti tai konkurssi) odotettaessa. |
| --- | --- |

(169)

Komissio huomauttaa edellä mainittuun liittyen, että Italian suuryrityksiä koskevan maksukyvyttömyyslain nojalla maksukyvyttömyysmenettelyn aikana mahdollisesti myönnetyt uudet lainat voidaan maksaa selvitystilassa olevista varoista (pre-deduzione) ennen maksukyvyttömyyden toteamista myönnettyjä lainoja. Ennen maksukyvyttömyyden toteamista myönnettyjen lainojen korko lakkaa kertymästä, toisin kuin maksukyvyttömyysmenettelyn aikana myönnettyjen lainojen korko. Näiden säännösten tarkoituksena on kannustaa mahdollisia velkojia tukemaan yritystä maksukyvyttömyysmenettelyn aikana, jotta sen varojen arvo säilyisi menettelyn lopputulosta (elpyminen, myynti tai konkurssi) odotettaessa.

| (170) | Tällaisten säännösten olemassaolo osoittaa, että lainanantajat suostuvat joskus myöntämään uutta lainaa maksukyvyttömyysmenettelyissä oleville yrityksille (eli vaikeuksissa oleville yrityksille). |
| --- | --- |

(170)

Tällaisten säännösten olemassaolo osoittaa, että lainanantajat suostuvat joskus myöntämään uutta lainaa maksukyvyttömyysmenettelyissä oleville yrityksille (eli vaikeuksissa oleville yrityksille).

| (171) | Toisaalta voidaan myös ajatella, että lainanantajan tai takaajan järkeily olisi hieman erilaista riippuen siitä, onko kyseessä vaikeuksissa oleva vai normaalitilanteessa oleva lainanottaja. Kummassakin tapauksessa lainanantaja tai takaaja arvioi millä todennäköisyydellä lainanottaja ei pysty maksamaan lainaa takaisin. Toisaalta maksukyvyttömyyden todennäköisyyttä saatetaan painottaa enemmän normaalitilanteessa olevan lainanottajan kohdalla, kun taas lainan tai takauksen tappio-osuuteen kiinnitettäisiin ehkä enemmän huomiota sellaisen lainanottajan tapauksessa, joka todennäköisesti ajautuu jossain vaiheessa maksukyvyttömyyteen. |
| --- | --- |

(171)

Toisaalta voidaan myös ajatella, että lainanantajan tai takaajan järkeily olisi hieman erilaista riippuen siitä, onko kyseessä vaikeuksissa oleva vai normaalitilanteessa oleva lainanottaja. Kummassakin tapauksessa lainanantaja tai takaaja arvioi millä todennäköisyydellä lainanottaja ei pysty maksamaan lainaa takaisin. Toisaalta maksukyvyttömyyden todennäköisyyttä saatetaan painottaa enemmän normaalitilanteessa olevan lainanottajan kohdalla, kun taas lainan tai takauksen tappio-osuuteen kiinnitettäisiin ehkä enemmän huomiota sellaisen lainanottajan tapauksessa, joka todennäköisesti ajautuu jossain vaiheessa maksukyvyttömyyteen.

| (172) | Kun on kyse maksukyvyttömyysmenettelyssä olevasta yrityksestä – lukuun ottamatta tilanteita, joissa yritys hyvin todennäköisesti onnistuu tekemään sisäisesti rakenneuudistuksen tai uusi sijoittaja ostaa yrityksen vastuineen – uuden lainan tappio-osuus riippuu pääasiassa kyseisen yrityksen odotetusta likvidaatioarvosta. Ennakkovähennyskelpoisuutta koskevien säännösten nojalla lainanantaja on myös uuden lainan osalta etusijalla takaisinmaksussa. Joissakin tapauksissa yrityksen odotettu likvidaatioarvo voi olla alhainen verrattuna sen ennakkovähennyskelpoisten velkojen määrään. Tällaisissa tapauksissa yrityksellä saattaa olla vaikeuksia saada yksityistä rahoitusta ja valtiontakaukset antavat todennäköisemmin taatun summan kokonaismäärää vastaavan edun. Jos yrityksen selvitystilassa olevien varojen odotettu arvo on korkea, sen rahoittaminen saattaa kuitenkin houkutella yksityisiä lainanantajia (tai takaajia), joilla on kokemusta riskialttiista luotoista. |
| --- | --- |

(172)

Kun on kyse maksukyvyttömyysmenettelyssä olevasta yrityksestä – lukuun ottamatta tilanteita, joissa yritys hyvin todennäköisesti onnistuu tekemään sisäisesti rakenneuudistuksen tai uusi sijoittaja ostaa yrityksen vastuineen – uuden lainan tappio-osuus riippuu pääasiassa kyseisen yrityksen odotetusta likvidaatioarvosta. Ennakkovähennyskelpoisuutta koskevien säännösten nojalla lainanantaja on myös uuden lainan osalta etusijalla takaisinmaksussa. Joissakin tapauksissa yrityksen odotettu likvidaatioarvo voi olla alhainen verrattuna sen ennakkovähennyskelpoisten velkojen määrään. Tällaisissa tapauksissa yrityksellä saattaa olla vaikeuksia saada yksityistä rahoitusta ja valtiontakaukset antavat todennäköisemmin taatun summan kokonaismäärää vastaavan edun. Jos yrityksen selvitystilassa olevien varojen odotettu arvo on korkea, sen rahoittaminen saattaa kuitenkin houkutella yksityisiä lainanantajia (tai takaajia), joilla on kokemusta riskialttiista luotoista.

| (173) | Ilvan tapauksessa tuloksellinen myyntimenettely osoittaa, että toimintaansa koko ajan jatkaneen Ilvan varojen markkina-arvo pysyi korkeana yhtiön talousvaikeuksista huolimatta: varojen myyntihinta oli lopulta 1,8 miljardia euroa. Tämä ei ole kovin yllättävää, kun otetaan huomioon Ilvan kilpailuvaltit: Taranton laitos on Etelä-Euroopan suurin integroitu teräksentuotantolaitos ja Ilvan laitokset sijaitsevat strategisesti tärkeiden vienti- ja tuontireittien varrella ja lähellä Euroopan toiseksi suurimpien teräsmarkkinoiden ydintä (Italia). |
| --- | --- |

(173)

Ilvan tapauksessa tuloksellinen myyntimenettely osoittaa, että toimintaansa koko ajan jatkaneen Ilvan varojen markkina-arvo pysyi korkeana yhtiön talousvaikeuksista huolimatta: varojen myyntihinta oli lopulta 1,8 miljardia euroa. Tämä ei ole kovin yllättävää, kun otetaan huomioon Ilvan kilpailuvaltit: Taranton laitos on Etelä-Euroopan suurin integroitu teräksentuotantolaitos ja Ilvan laitokset sijaitsevat strategisesti tärkeiden vienti- ja tuontireittien varrella ja lähellä Euroopan toiseksi suurimpien teräsmarkkinoiden ydintä (Italia).

| (174) | Ilvan varojen markkina-arvon ja sen heikon tuloksen välinen eroavaisuus on selitettävissä useilla tapauskohtaisilla tekijöillä, kuten seuraavilla kahdella seikalla:






  a) | Ilvan tuotannon enimmäismääräksi on hallinnollisesti asetettu kuusi miljoonaa tonnia, mikä on huomattavasti vähemmän kuin sen kokonaistuotantokapasiteetti. Tämä johtuu ympäristöhaitasta, joka aiheutuisi, jos Ilva käyttäisi koko tuotantokapasiteettinsa nykyisillä ympäristönsuojelulaitteilla. Koska Taranton laitoksen kaltaiset terästehtaat ovat hyvin pääomavaltaisia ja niiden kiinteät kulut ovat suuret, niiden on toimittava lähes täydellä teholla ollakseen kannattavia. Ilvalle pätevistä ympäristösyistä asetettu tuotantorajoitus johti väistämättä Ilvan kannattavuuden heikkenemiseen. Tekemällä tarvittavat ympäristöinvestoinnit Ilva voi kuitenkin nostaa tuotantonsa takaisin kannattavammalle tasolle. Tämä mahdollisuus selittää sen, että Ilvan varojen arvo säilyi sellaisten mahdollisten sijoittajien silmissä, jotka olivat valmiita tekemään asianmukaiset investoinnit. |
| --- | --- | --- |

(174)

Ilvan varojen markkina-arvon ja sen heikon tuloksen välinen eroavaisuus on selitettävissä useilla tapauskohtaisilla tekijöillä, kuten seuraavilla kahdella seikalla:

a)

Ilvan tuotannon enimmäismääräksi on hallinnollisesti asetettu kuusi miljoonaa tonnia, mikä on huomattavasti vähemmän kuin sen kokonaistuotantokapasiteetti. Tämä johtuu ympäristöhaitasta, joka aiheutuisi, jos Ilva käyttäisi koko tuotantokapasiteettinsa nykyisillä ympäristönsuojelulaitteilla. Koska Taranton laitoksen kaltaiset terästehtaat ovat hyvin pääomavaltaisia ja niiden kiinteät kulut ovat suuret, niiden on toimittava lähes täydellä teholla ollakseen kannattavia. Ilvalle pätevistä ympäristösyistä asetettu tuotantorajoitus johti väistämättä Ilvan kannattavuuden heikkenemiseen. Tekemällä tarvittavat ympäristöinvestoinnit Ilva voi kuitenkin nostaa tuotantonsa takaisin kannattavammalle tasolle. Tämä mahdollisuus selittää sen, että Ilvan varojen arvo säilyi sellaisten mahdollisten sijoittajien silmissä, jotka olivat valmiita tekemään asianmukaiset investoinnit.

| b) | Ilva on ollut erityishallintomenettelyssä viisi vuotta – ensin ympäristöongelmien, sittemmin rahoitusvaikeuksien takia. Ilva ajautui rahoitusvaikeuksiin, koska sen varoja ei käytetty tavanomaisissa markkinaolosuhteissa moneen vuoteen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö samoja varoja olisi voinut käyttää kannattavasti tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja riittävien yksityisten sijoitusten tuella. |
| --- | --- |

b)

Ilva on ollut erityishallintomenettelyssä viisi vuotta – ensin ympäristöongelmien, sittemmin rahoitusvaikeuksien takia. Ilva ajautui rahoitusvaikeuksiin, koska sen varoja ei käytetty tavanomaisissa markkinaolosuhteissa moneen vuoteen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö samoja varoja olisi voinut käyttää kannattavasti tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja riittävien yksityisten sijoitusten tuella.

| (175) | Ilvan rahoitusvaikeuksien syyt olivat olleet tiedossa jo pitkään. Syyt eivät liittyneet Ilvan varojen luontaiseen arvoon, joten ne eivät estäneet markkinatoimijoita ilmaisemasta kiinnostustaan Ilvan varojen ostamiseen – sekä hiljattain päättyneen myyntimenettelyn yhteydessä että jo paljon ennen sitä (75). |
| --- | --- |

(175)

Ilvan rahoitusvaikeuksien syyt olivat olleet tiedossa jo pitkään. Syyt eivät liittyneet Ilvan varojen luontaiseen arvoon, joten ne eivät estäneet markkinatoimijoita ilmaisemasta kiinnostustaan Ilvan varojen ostamiseen – sekä hiljattain päättyneen myyntimenettelyn yhteydessä että jo paljon ennen sitä (75).

75

| (176) | Näin ollen jo valtiontakauksen myöntämishetkellä huhtikuussa 2015 oli syytä olettaa, että Ilvan varojen myynnistä tai likvidoinnista saadaan kohtuullisen korkea hinta. Koska uudet lainat ovat Italian suuryrityksiä koskevan maksukyvyttömyyslain mukaan ennakkovähennyskelpoisia, selvitystilassa oleviin varoihin lisättävät myyntitulot käytettäisiin ensisijaisesti uusien lainojen takaisinmaksuun (tai uusille lainoille myönnettyjen takausten maksamiseen niiden realisoituessa). Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Ilvan velkojen odotettu takaisinmaksujärjestys oli toimenpiteen 3 toteuttamishetkellä seuraava (76):

  Kuvio 1


  Ilvan velkojen takaisinmaksujärjestys huhtikuussa 2015

  [...] |
| --- | --- |

(176)

Näin ollen jo valtiontakauksen myöntämishetkellä huhtikuussa 2015 oli syytä olettaa, että Ilvan varojen myynnistä tai likvidoinnista saadaan kohtuullisen korkea hinta. Koska uudet lainat ovat Italian suuryrityksiä koskevan maksukyvyttömyyslain mukaan ennakkovähennyskelpoisia, selvitystilassa oleviin varoihin lisättävät myyntitulot käytettäisiin ensisijaisesti uusien lainojen takaisinmaksuun (tai uusille lainoille myönnettyjen takausten maksamiseen niiden realisoituessa). Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Ilvan velkojen odotettu takaisinmaksujärjestys oli toimenpiteen 3 toteuttamishetkellä seuraava (76):

76

Kuvio 1

Kuvio 1

Ilvan velkojen takaisinmaksujärjestys huhtikuussa 2015

Ilvan velkojen takaisinmaksujärjestys huhtikuussa 2015

[...]

| (177) | Taatun lainasumman (400 miljoonaan euroa) ja muiden takaisinmaksujärjestyksessä samalle sijalle tai korkeammalle määritettyjen velkojen summan (noin [...] euroa) välisen eron ja Ilvan selvitystilassa olevien varojen arvon (1,8 miljardia euroa, jos vertailuarvoksi otetaan juuri päättyneessä myyntimenettelyssä korkein tarjottu hinta) perusteella komissio toteaa, että markkinataloustoimija olisi saattanut myöntää Ilvalle kohtuuhintaisen lainan tai takauksen sen vaikeuksista huolimatta. |
| --- | --- |

(177)

Taatun lainasumman (400 miljoonaan euroa) ja muiden takaisinmaksujärjestyksessä samalle sijalle tai korkeammalle määritettyjen velkojen summan (noin [...] euroa) välisen eron ja Ilvan selvitystilassa olevien varojen arvon (1,8 miljardia euroa, jos vertailuarvoksi otetaan juuri päättyneessä myyntimenettelyssä korkein tarjottu hinta) perusteella komissio toteaa, että markkinataloustoimija olisi saattanut myöntää Ilvalle kohtuuhintaisen lainan tai takauksen sen vaikeuksista huolimatta.

| (178) | Tätä päätelmää tukee se tosiseikka, että Ilva säilytti mahdollisuutensa saada yksityistä rahoitusta myös maksukyvyttömyysmenettelyn aikana. Valtiontakauksen myöntämisajankohtana (huhtikuun 2015 lopussa) Ilvalla oli mahdollisuus tarttua ainakin kolmen yksityisen pankin tarjoamiin luottojärjestelyihin seuraavasti: [...] euroa pankilta [...] (77), [...] euroa pankilta [...] ja [...] euroa pankilta [...]. Kyse oli factoring-lainoista (factoring lines), joiden riskiprofiili on erilainen kuin Italian valtion takaamalla 400 miljoonan euron lainalla. Kyseisten luottojärjestelyjen olemassaolo on joka tapauksessa jälleen yksi osoitus siitä, ettei Ilvan tilanne ollut sellainen, että yksikään luotonantaja ei olisi millään hinnalla suostunut rahoittamaan sen toimintaa. |
| --- | --- |

(178)

Tätä päätelmää tukee se tosiseikka, että Ilva säilytti mahdollisuutensa saada yksityistä rahoitusta myös maksukyvyttömyysmenettelyn aikana. Valtiontakauksen myöntämisajankohtana (huhtikuun 2015 lopussa) Ilvalla oli mahdollisuus tarttua ainakin kolmen yksityisen pankin tarjoamiin luottojärjestelyihin seuraavasti: [...] euroa pankilta [...] (77), [...] euroa pankilta [...] ja [...] euroa pankilta [...]. Kyse oli factoring-lainoista (factoring lines), joiden riskiprofiili on erilainen kuin Italian valtion takaamalla 400 miljoonan euron lainalla. Kyseisten luottojärjestelyjen olemassaolo on joka tapauksessa jälleen yksi osoitus siitä, ettei Ilvan tilanne ollut sellainen, että yksikään luotonantaja ei olisi millään hinnalla suostunut rahoittamaan sen toimintaa.

77

| (179) | Edellä esitetyn näytön perusteella voidaan todeta, ettei tähän asiaan liity olosuhteita, joiden perusteella tuensaajan mahdollisuus saada yksityistä rahoitusta voitaisiin sulkea pois ja mahdollisen valtionlainan tai -takauksen tukiosa olisi katsottava valtiontueksi, jonka määrä vastaa lainan tai takauksen kokonaissummaa. |
| --- | --- |

(179)

Edellä esitetyn näytön perusteella voidaan todeta, ettei tähän asiaan liity olosuhteita, joiden perusteella tuensaajan mahdollisuus saada yksityistä rahoitusta voitaisiin sulkea pois ja mahdollisen valtionlainan tai -takauksen tukiosa olisi katsottava valtiontueksi, jonka määrä vastaa lainan tai takauksen kokonaissummaa.

| (180) | Komissio arvioi seuraavaksi, varmistivatko 400 miljoonan euron lainalle myönnetyn valtiontakauksen rahoitusehdot asianmukaisen korvauksen valtion ottamalle riskille. Tähän liittyen komissio muistuttaa takaustiedonannossa, että ”vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia”. |
| --- | --- |

(180)

Komissio arvioi seuraavaksi, varmistivatko 400 miljoonan euron lainalle myönnetyn valtiontakauksen rahoitusehdot asianmukaisen korvauksen valtion ottamalle riskille. Tähän liittyen komissio muistuttaa takaustiedonannossa, että ”vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia”.

| (181) | Tutkittavana olevasta valtiontakauksesta peritty vuosimaksu oli 3,12 prosenttia. Maksu perustui [...]:n lausuntoon. |
| --- | --- |

(181)

Tutkittavana olevasta valtiontakauksesta peritty vuosimaksu oli 3,12 prosenttia. Maksu perustui [...]:n lausuntoon.

| (182) | Toisin kuin Italian viranomaiset, komissio katsoo, ettei [...]:n lausunnossa ollut arvioitu oikein korvausta, jonka järkevä markkinataloustoimija olisi perinyt myöntämästään takauksesta, koska siinä ei esitetty asianmukaista arviota siitä, miten todennäköisesti takuu realisoituisi ja miten todennäköisesti se maksettaisiin tällöin takaisin. [...]:n lausunto perustuu täysin väärään oletukseen, jonka mukaan Ilvalle myönnetty 400 miljoonan euron laina siirrettäisiin uudelle yritykselle, jäljempänä ’NewCo’, joka käyttäisi Ilvan varoja paremmissa olosuhteissa. [...]:n lausunnossa arvioidaan perusteellisesti tämän hypoteettisen NewCon luottokelpoisuutta ja päädytään siihen, että NewCon arvioidun luottoluokituksen perusteella Italian valtion perimän takausmaksun pitäisi olla 1,53–3,12 prosenttia. Takauksen myöntämisajankohtana ei ollut kuitenkaan syytä olettaa, että 400 miljoonan euron laina siirrettäisiin automaattisesti Ilvan varojen mahdolliselle uudelle omistajalle (78). Italian viranomaisten olisi pitänyt tässä yhteydessä tarkastella Ilvan luottokelpoisuutta (hypoteettisen ostajan luottokelpoisuuden sijasta) ja arvioida lainan tappio-osuus sen pohjalta. |
| --- | --- |

(182)

Toisin kuin Italian viranomaiset, komissio katsoo, ettei [...]:n lausunnossa ollut arvioitu oikein korvausta, jonka järkevä markkinataloustoimija olisi perinyt myöntämästään takauksesta, koska siinä ei esitetty asianmukaista arviota siitä, miten todennäköisesti takuu realisoituisi ja miten todennäköisesti se maksettaisiin tällöin takaisin. [...]:n lausunto perustuu täysin väärään oletukseen, jonka mukaan Ilvalle myönnetty 400 miljoonan euron laina siirrettäisiin uudelle yritykselle, jäljempänä ’NewCo’, joka käyttäisi Ilvan varoja paremmissa olosuhteissa. [...]:n lausunnossa arvioidaan perusteellisesti tämän hypoteettisen NewCon luottokelpoisuutta ja päädytään siihen, että NewCon arvioidun luottoluokituksen perusteella Italian valtion perimän takausmaksun pitäisi olla 1,53–3,12 prosenttia. Takauksen myöntämisajankohtana ei ollut kuitenkaan syytä olettaa, että 400 miljoonan euron laina siirrettäisiin automaattisesti Ilvan varojen mahdolliselle uudelle omistajalle (78). Italian viranomaisten olisi pitänyt tässä yhteydessä tarkastella Ilvan luottokelpoisuutta (hypoteettisen ostajan luottokelpoisuuden sijasta) ja arvioida lainan tappio-osuus sen pohjalta.

78

| (183) | Koska [...]:n lausunnon perusteella ei ollut mahdollista arvioida, oliko Italian valtion perimä takausmaksu riittävä korvaus kyseisestä riskistä, komission oli tarkasteltava Ilvan kanssa samankaltaisessa taloustilanteessa oleviin yrityksiin sovellettavien maksujen vertailuarvoja. Maksukyvyttömyysmenettelyyn asetettuja ja myyntiin laitettuja yrityksiä koskevan vakiintuneen ja viimeisimmän päätöskäytännön (79) perusteella komissio katsoo, että koska saatavilla ei ole muita luottoluokituksia ja Ilva voidaan luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, Ilvan luottoluokitus on enintään CCC (ks. myös johdanto-osan 189 kappale). Näin ollen komissio keräsi S&P Capital IQ Platform (80) -tietokannasta rahoitustietoja, jotka koskivat luottoriskinvaihtosopimusten (credit default swap, CDS) hintoja ja joukkovelkakirjojen tuottoja sellaisten yritysten osalta, joiden luottoluokitus oli CCC+, D tai SD toimenpiteen 3 toteuttamisajankohtana. |
| --- | --- |

(183)

Koska [...]:n lausunnon perusteella ei ollut mahdollista arvioida, oliko Italian valtion perimä takausmaksu riittävä korvaus kyseisestä riskistä, komission oli tarkasteltava Ilvan kanssa samankaltaisessa taloustilanteessa oleviin yrityksiin sovellettavien maksujen vertailuarvoja. Maksukyvyttömyysmenettelyyn asetettuja ja myyntiin laitettuja yrityksiä koskevan vakiintuneen ja viimeisimmän päätöskäytännön (79) perusteella komissio katsoo, että koska saatavilla ei ole muita luottoluokituksia ja Ilva voidaan luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, Ilvan luottoluokitus on enintään CCC (ks. myös johdanto-osan 189 kappale). Näin ollen komissio keräsi S&P Capital IQ Platform (80) -tietokannasta rahoitustietoja, jotka koskivat luottoriskinvaihtosopimusten (credit default swap, CDS) hintoja ja joukkovelkakirjojen tuottoja sellaisten yritysten osalta, joiden luottoluokitus oli CCC+, D tai SD toimenpiteen 3 toteuttamisajankohtana.

79

80

| (184) | CDS on rahoitukseen liittyvä vaihtosopimus, jonka perusteella CDS:n myyjä maksaa ostajalle (yleensä viitelainan velkojalle) korvauksen siinä tapauksessa, että velallinen laiminlyö velan takaisinmaksun. Toisin sanoen CDS:n myyjä vakuuttaa ostajan osittain viitelainan takaisinmaksun laiminlyöntiä vastaan. Tämä väline antaa sellaisenaan olennaista tietoa siitä, millaisen riskipreemion/takausmaksun markkinataloustoimija vaatisi lainan takaisinmaksun laiminlyömisriskin takaamiseksi. Toukokuussa 2015 saatavilla olleista 11 tapauksesta kerättyjen tietojen perusteella kymmenen vuoden sisällä erääntyviä lainoja koskevien luottoriskinvaihtosopimusten hinnat vaihtelivat 6,3 prosentista 277,7 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 17,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(184)

CDS on rahoitukseen liittyvä vaihtosopimus, jonka perusteella CDS:n myyjä maksaa ostajalle (yleensä viitelainan velkojalle) korvauksen siinä tapauksessa, että velallinen laiminlyö velan takaisinmaksun. Toisin sanoen CDS:n myyjä vakuuttaa ostajan osittain viitelainan takaisinmaksun laiminlyöntiä vastaan. Tämä väline antaa sellaisenaan olennaista tietoa siitä, millaisen riskipreemion/takausmaksun markkinataloustoimija vaatisi lainan takaisinmaksun laiminlyömisriskin takaamiseksi. Toukokuussa 2015 saatavilla olleista 11 tapauksesta kerättyjen tietojen perusteella kymmenen vuoden sisällä erääntyviä lainoja koskevien luottoriskinvaihtosopimusten hinnat vaihtelivat 6,3 prosentista 277,7 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 17,6 prosenttia.

| (185) | Joukkovelkakirjojen tuotot antavat hyvän käsityksen lainaamisen kokonaiskustannuksista yritykselle, kun korko ja takausmaksu sisältyvät kyseiseen prosenttilukuun. Toukokuussa 2015 saatavilla olleista kahdeksasta tapauksesta käy ilmi, että kymmenen vuoden sisällä erääntyvien lainojen korot vaihtelivat 5,3 prosentista 35,6 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 17,0 prosenttia. Vain kaksi tapausta koski 25 vuoden sisällä erääntyviä joukkovelkakirjoja: niissä korko oli 14,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(185)

Joukkovelkakirjojen tuotot antavat hyvän käsityksen lainaamisen kokonaiskustannuksista yritykselle, kun korko ja takausmaksu sisältyvät kyseiseen prosenttilukuun. Toukokuussa 2015 saatavilla olleista kahdeksasta tapauksesta käy ilmi, että kymmenen vuoden sisällä erääntyvien lainojen korot vaihtelivat 5,3 prosentista 35,6 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 17,0 prosenttia. Vain kaksi tapausta koski 25 vuoden sisällä erääntyviä joukkovelkakirjoja: niissä korko oli 14,2 prosenttia.

| (186) | Kuten analysoidut tiedot osoittavat, sellaisten yritysten, joiden luottoluokitus oli toimenpiteen 3 toteuttamisajankohtana CCC+, D tai SD, rahoittamiskustannukset olivat huomattavasti korkeammat kuin Ilvalle aiheutuneet kustannukset. Tämä oli valtiontakauksen ansiota. Ilvan saaman lainan kokonaiskustannukset (kun korko oli [...] ja takausmaksu 3,12 prosenttia) olivat [...], kun kokonaiskustannukset olivat samalla kaudella markkinaindikaattorien perusteella lähes 17 prosenttia. |
| --- | --- |

(186)

Kuten analysoidut tiedot osoittavat, sellaisten yritysten, joiden luottoluokitus oli toimenpiteen 3 toteuttamisajankohtana CCC+, D tai SD, rahoittamiskustannukset olivat huomattavasti korkeammat kuin Ilvalle aiheutuneet kustannukset. Tämä oli valtiontakauksen ansiota. Ilvan saaman lainan kokonaiskustannukset (kun korko oli [...] ja takausmaksu 3,12 prosenttia) olivat [...], kun kokonaiskustannukset olivat samalla kaudella markkinaindikaattorien perusteella lähes 17 prosenttia.

| (187) | Tämä todennäköisyystarkastus osoittaa, että toimenpiteen 3 sisältämä valtiontakaus antaa Ilvalle sellaisen taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa. Tämä havainto vastaa Ilvan kilpailijoiden näkemystä asiasta (ks. johdanto-osan 118 kappale). Kun on todettu, että yritys on saanut taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa, on arvioitava edun määrä. |
| --- | --- |

(187)

Tämä todennäköisyystarkastus osoittaa, että toimenpiteen 3 sisältämä valtiontakaus antaa Ilvalle sellaisen taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa. Tämä havainto vastaa Ilvan kilpailijoiden näkemystä asiasta (ks. johdanto-osan 118 kappale). Kun on todettu, että yritys on saanut taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa, on arvioitava edun määrä.

| (188) | Kuten edellä todetaan, komissio sai kerättyä joitakin tietoja takauksien markkinahinnoista kyseisellä kaudella. Tiedot ovat kuitenkin peräisin yrityksiltä, jotka eivät ole täysin verrattavissa Ilvaan, ja ne koskevat rahoitusvälineitä, jotka eroavat Ilvan tekemästä laina- ja takaussopimuksesta. Näin ollen niitä ei voida käyttää sellaisenaan vertailuarvoina, jotta kyseisen takauksen täsmällinen markkina-arvo voitaisiin määrittää riittävän tarkasti. Tutkinnassa ei myöskään tullut samalta ajalta esiin viitteitä sen määrittämiseksi, mikä olisi ollut Ilvalle myönnettyjen samanlaisten lainojen korko valtiontakauksella tai ilman sitä tai valtiontakauksen markkina-arvo. Takaustiedonannossa todetaan, että tällaisissa tilanteissa takauksen myöntämiseen liittyvä mahdollinen etu (joka vastaa mahdollista tukiosuutta) on laskettava sen markkinakoron, jota tuensaaja olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotuksena sen jälkeen kun mahdolliset takausmaksut on vähennetty. |
| --- | --- |

(188)

Kuten edellä todetaan, komissio sai kerättyä joitakin tietoja takauksien markkinahinnoista kyseisellä kaudella. Tiedot ovat kuitenkin peräisin yrityksiltä, jotka eivät ole täysin verrattavissa Ilvaan, ja ne koskevat rahoitusvälineitä, jotka eroavat Ilvan tekemästä laina- ja takaussopimuksesta. Näin ollen niitä ei voida käyttää sellaisenaan vertailuarvoina, jotta kyseisen takauksen täsmällinen markkina-arvo voitaisiin määrittää riittävän tarkasti. Tutkinnassa ei myöskään tullut samalta ajalta esiin viitteitä sen määrittämiseksi, mikä olisi ollut Ilvalle myönnettyjen samanlaisten lainojen korko valtiontakauksella tai ilman sitä tai valtiontakauksen markkina-arvo. Takaustiedonannossa todetaan, että tällaisissa tilanteissa takauksen myöntämiseen liittyvä mahdollinen etu (joka vastaa mahdollista tukiosuutta) on laskettava sen markkinakoron, jota tuensaaja olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotuksena sen jälkeen kun mahdolliset takausmaksut on vähennetty.

| (189) | Komission mielestä on järkevää ottaa huomioon myös vuonna 2008 annettu tiedonanto viite- ja diskonttokoroista arvioitaessa suuntaa-antavasti, mikä olisi markkinaehtoinen korko kyseessä olevalle lainalle. Ilvan luottokelpoisuus (luottoluokitus) näyttää olevan alhaisin niistä viidestä mahdollisesta luokituksesta, jotka mainitaan vuoden 2008 tiedonannossa, eli Huono / Yritys taloudellisissa vaikeuksissa (CCC tai huonompi). Lainaan ei myöskään liittynyt vakuuksia, joilla olisi annettu lainanantajille (tai takaajalle) riittävän likvidi, mahdollisesti siirrettävä ja välittömästi täytäntöönpanokelpoinen oikeus Ilvan varoihin siltä varalta, ettei lainaa makseta takaisin. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteen 3 sisältämän lainan markkinaehtoinen korko ja siihen liittyvä takausmaksu on laskettava vuoden 2008 tiedonannon mukaisesti asianmukaisen peruskoron ja 1 000 peruspisteen summana. |
| --- | --- |

(189)

Komission mielestä on järkevää ottaa huomioon myös vuonna 2008 annettu tiedonanto viite- ja diskonttokoroista arvioitaessa suuntaa-antavasti, mikä olisi markkinaehtoinen korko kyseessä olevalle lainalle. Ilvan luottokelpoisuus (luottoluokitus) näyttää olevan alhaisin niistä viidestä mahdollisesta luokituksesta, jotka mainitaan vuoden 2008 tiedonannossa, eli Huono / Yritys taloudellisissa vaikeuksissa (CCC tai huonompi). Lainaan ei myöskään liittynyt vakuuksia, joilla olisi annettu lainanantajille (tai takaajalle) riittävän likvidi, mahdollisesti siirrettävä ja välittömästi täytäntöönpanokelpoinen oikeus Ilvan varoihin siltä varalta, ettei lainaa makseta takaisin. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteen 3 sisältämän lainan markkinaehtoinen korko ja siihen liittyvä takausmaksu on laskettava vuoden 2008 tiedonannon mukaisesti asianmukaisen peruskoron ja 1 000 peruspisteen summana.

| (190) | Vuoden 2008 tiedonannossa suositetaan käyttämään peruskorkona 12 kuukauden rahamarkkinakorkoa (Italian kohdalla 12 kuukauden Euriboria), mutta komissio voi sen mukaan käyttää tapauskohtaisesti myös lyhyempää tai pidempää erääntymisaikaa. Komissio katsoo, että tässä asiassa valtion takaaman 400 miljoonan euron lainan hyvin pitkä erääntymisaika antaa perusteet valita pitkää erääntymisaikaa vastaava peruskorko. Näin ollen komissio on päättänyt soveltaa swap-korkoa, joka vastaa taatun lainan painotettua keskimääräistä juoksuaikaa (weighted average life). Koska 400 miljoonan euron lainan takaisinmaksuprofiilin painotettu keskimääräinen juoksuaika on 14,86 vuotta, asianmukainen peruskorko olisi 15 vuoden swap-korko. Kolmen yksityisen lainanantajan myöntäessä kyseisen 400 miljoonan euron lainan 27 päivänä toukokuuta 2015, swap-korko 15 vuoden erääntymisajalla oli 1,18 prosenttia (81). Tällä perusteella markkinakorko olisi vuoden 2008 tiedonannon mukaisesti laskettuna 1,18 prosenttia + 1 000 peruspistettä, eli 11,18 prosenttia. |
| --- | --- |

(190)

Vuoden 2008 tiedonannossa suositetaan käyttämään peruskorkona 12 kuukauden rahamarkkinakorkoa (Italian kohdalla 12 kuukauden Euriboria), mutta komissio voi sen mukaan käyttää tapauskohtaisesti myös lyhyempää tai pidempää erääntymisaikaa. Komissio katsoo, että tässä asiassa valtion takaaman 400 miljoonan euron lainan hyvin pitkä erääntymisaika antaa perusteet valita pitkää erääntymisaikaa vastaava peruskorko. Näin ollen komissio on päättänyt soveltaa swap-korkoa, joka vastaa taatun lainan painotettua keskimääräistä juoksuaikaa (weighted average life). Koska 400 miljoonan euron lainan takaisinmaksuprofiilin painotettu keskimääräinen juoksuaika on 14,86 vuotta, asianmukainen peruskorko olisi 15 vuoden swap-korko. Kolmen yksityisen lainanantajan myöntäessä kyseisen 400 miljoonan euron lainan 27 päivänä toukokuuta 2015, swap-korko 15 vuoden erääntymisajalla oli 1,18 prosenttia (81). Tällä perusteella markkinakorko olisi vuoden 2008 tiedonannon mukaisesti laskettuna 1,18 prosenttia + 1 000 peruspistettä, eli 11,18 prosenttia.

81

| (191) | Valtion myöntämään takaukseen liittyvän edun määrä on laskettava lainakohtaisesti seuraavan menettelyn mukaisesti: i) johdanto-osan 190 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten, jotka on laskettu pankkien lainapääomaan soveltaman koron ja valtion perimän takausmaksun summana, välisenä erotuksena ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä. |
| --- | --- |

(191)

Valtion myöntämään takaukseen liittyvän edun määrä on laskettava lainakohtaisesti seuraavan menettelyn mukaisesti: i) johdanto-osan 190 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten, jotka on laskettu pankkien lainapääomaan soveltaman koron ja valtion perimän takausmaksun summana, välisenä erotuksena ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä.

5.2.3.3   Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (192) | Toimenpiteen 3 sisältämä valtiontakaus on tilapäinen tukitoimenpide, joka on toteutettu vain yhden yrityksen, Ilvan, hyväksi. Toimenpide 3 on siis sellaisenaan valikoiva. |
| --- | --- |

(192)

Toimenpiteen 3 sisältämä valtiontakaus on tilapäinen tukitoimenpide, joka on toteutettu vain yhden yrityksen, Ilvan, hyväksi. Toimenpide 3 on siis sellaisenaan valikoiva.

5.2.3.4   Toimenpidettä 3 koskeva päätelmä

Toimenpidettä 3 koskeva päätelmä

| (193) | Koska toimenpide 3 täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet, komissio katsoo sen olevan valtiontukea, jonka määrä voidaan laskea johdanto-osan 191 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(193)

Koska toimenpide 3 täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet, komissio katsoo sen olevan valtiontukea, jonka määrä voidaan laskea johdanto-osan 191 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

5.2.4   Toimenpide 4

Toimenpide 4

| (194) | Komissio katsoi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Fintecnan ja Ilvan välinen sovintosopimus johtuu Italian valtion toteuttamasta toimenpiteestä, johon liittyy valtion varoja. Komissio esitti myös epäilyjä siitä, tekikö Fintecna sellaisen järkevän päätöksen, jonka markkinataloustoimija olisi tehnyt samanlaisessa tilanteessa, sopiessaan pitkäaikaisen riidan maaliskuussa 2015 pian sen jälkeen, kun Ilva oli todettu maksukyvyttömäksi. |
| --- | --- |

(194)

Komissio katsoi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Fintecnan ja Ilvan välinen sovintosopimus johtuu Italian valtion toteuttamasta toimenpiteestä, johon liittyy valtion varoja. Komissio esitti myös epäilyjä siitä, tekikö Fintecna sellaisen järkevän päätöksen, jonka markkinataloustoimija olisi tehnyt samanlaisessa tilanteessa, sopiessaan pitkäaikaisen riidan maaliskuussa 2015 pian sen jälkeen, kun Ilva oli todettu maksukyvyttömäksi.

| (195) | Komissio arvioi ensin muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä toimitettujen huomautusten perusteella, oliko päätös riidan sopimisesta tosiasiassa järkevä markkinataloustoimijan kannalta, eli antaako tällainen päätös taloudellisen edun Ilvalle. |
| --- | --- |

(195)

Komissio arvioi ensin muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä toimitettujen huomautusten perusteella, oliko päätös riidan sopimisesta tosiasiassa järkevä markkinataloustoimijan kannalta, eli antaako tällainen päätös taloudellisen edun Ilvalle.

5.2.4.1   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (196) | Kuten johdanto-osan 163 kappaleessa todettiin, viranomaisen toimenpide ei välttämättä tuota saajalle etua eikä siten ole tukea, jos se toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, eli jos viranomainen käyttäytyy samoin kuin järkevästi toimiva markkinataloustoimija toimisi samanlaisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(196)

Kuten johdanto-osan 163 kappaleessa todettiin, viranomaisen toimenpide ei välttämättä tuota saajalle etua eikä siten ole tukea, jos se toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, eli jos viranomainen käyttäytyy samoin kuin järkevästi toimiva markkinataloustoimija toimisi samanlaisessa tilanteessa.

| (197) | Perusteellisen arvioinnin yhteydessä komissio arvioi aivan aluksi olosuhteita, joissa Fintecna päätti sopia Ilvan kanssa pitkäaikaisen riidan 156 miljoonalla eurolla. Päätöstä tehdessään Fintecnan on täytynyt ottaa huomioon taloudellinen tilanne sovintopäätöksen tekoajankohtana, riskitaso ja tulevat odotukset (82). |
| --- | --- |

(197)

Perusteellisen arvioinnin yhteydessä komissio arvioi aivan aluksi olosuhteita, joissa Fintecna päätti sopia Ilvan kanssa pitkäaikaisen riidan 156 miljoonalla eurolla. Päätöstä tehdessään Fintecnan on täytynyt ottaa huomioon taloudellinen tilanne sovintopäätöksen tekoajankohtana, riskitaso ja tulevat odotukset (82).

82

| (198) | Komissio panee merkille, että vastuu, joka aiheutui valtiolle ja jonka valtio kantoi myyjänä ennen yksityistämistä, on periaatteessa kiistaton, ja että 156 miljoonan euron sovintosumman osalta Fintecna järkevästi toimivana velkojana arvioi Ilvaan liittyvän riskin vuonna 2011 ja mukautti arvioitaan vuonna 2014. Laskennan perusteella riski oli [...] euroa ja vuonna 2014 mukautettu summa [...] euroa. Voidakseen arvioida oikeudelliset riskit kunnolla Fintecna tilasi kaksi oikeudellista lausuntoa. Kummassakin riippumattomassa lausunnossa vahvistettiin, että 156 miljoona euroa oli hyväksyttävä summa ottaen huomioon yksityistämissopimuksessa sovitun enimmäismäärän ([...] euroa ilman korkoja tai [...] euroa korkoineen) ja mahdollisen riskin arvioidun tason ([...] euroa vuonna 2014). |
| --- | --- |

(198)

Komissio panee merkille, että vastuu, joka aiheutui valtiolle ja jonka valtio kantoi myyjänä ennen yksityistämistä, on periaatteessa kiistaton, ja että 156 miljoonan euron sovintosumman osalta Fintecna järkevästi toimivana velkojana arvioi Ilvaan liittyvän riskin vuonna 2011 ja mukautti arvioitaan vuonna 2014. Laskennan perusteella riski oli [...] euroa ja vuonna 2014 mukautettu summa [...] euroa. Voidakseen arvioida oikeudelliset riskit kunnolla Fintecna tilasi kaksi oikeudellista lausuntoa. Kummassakin riippumattomassa lausunnossa vahvistettiin, että 156 miljoona euroa oli hyväksyttävä summa ottaen huomioon yksityistämissopimuksessa sovitun enimmäismäärän ([...] euroa ilman korkoja tai [...] euroa korkoineen) ja mahdollisen riskin arvioidun tason ([...] euroa vuonna 2014).

| (199) | Fintecnan päätökseen riidan sopimisesta vaikutti asetus nro 1/2015, joka kannusti asianomaista kahta osapuolta tekemään sopimuksen. Riippumattomien oikeudellisten asiantuntijoiden antamat arviot Ilvan mahdolliseen maksukyvyttömyyteen liittyvistä riskeistä olivat järkeviä. Näin ollen pelkästään se, että Fintecna päätti sopia riidan vasta edellä mainitun asetuksen antamisen jälkeen eikä ennen sitä, ei estä pitämästä sovintopäätöstä sellaisena järkevänä päätöksenä, jonka markkinataloustoimija olisi tehnyt samanlaisessa tilanteessa. Järkevästi toimiva, tappioita välttelevä toimija saattaa nimittäin mieluummin valita sovintoratkaisun sen sijaan, että veisi pitkään jatkuneen riidan tuomioistuimen tai välimiehen ratkaistavaksi tilanteessa, jossa sen vastuu on sellaisenaan kiistaton ja siihen kohdistuva riski voisi johtaa välitöntä sovintosummaa [...]–[...] kertaa korkeamman summan maksamiseen. Ei vaikuta siltä, että sovinnon lykkääminen olisi tuottanut Fintecnalle rahallisesti paremman tuloksen. |
| --- | --- |

(199)

Fintecnan päätökseen riidan sopimisesta vaikutti asetus nro 1/2015, joka kannusti asianomaista kahta osapuolta tekemään sopimuksen. Riippumattomien oikeudellisten asiantuntijoiden antamat arviot Ilvan mahdolliseen maksukyvyttömyyteen liittyvistä riskeistä olivat järkeviä. Näin ollen pelkästään se, että Fintecna päätti sopia riidan vasta edellä mainitun asetuksen antamisen jälkeen eikä ennen sitä, ei estä pitämästä sovintopäätöstä sellaisena järkevänä päätöksenä, jonka markkinataloustoimija olisi tehnyt samanlaisessa tilanteessa. Järkevästi toimiva, tappioita välttelevä toimija saattaa nimittäin mieluummin valita sovintoratkaisun sen sijaan, että veisi pitkään jatkuneen riidan tuomioistuimen tai välimiehen ratkaistavaksi tilanteessa, jossa sen vastuu on sellaisenaan kiistaton ja siihen kohdistuva riski voisi johtaa välitöntä sovintosummaa [...]–[...] kertaa korkeamman summan maksamiseen. Ei vaikuta siltä, että sovinnon lykkääminen olisi tuottanut Fintecnalle rahallisesti paremman tuloksen.

| (200) | Koska Fintecnan toiminta vastaa järkevästi toimivan markkinataloustoimijan käyttäytymistä ja päätöksentekoa edeltävä prosessi osoittaa, että Fintecna pyrki arvioimaan asianmukaisesti Ilvan kanssa mahdollisesti tehtävään sovintoon liittyvän summan, komissio toteaa, että arvioimaansa pienemmän sovintosumman maksaminen on lähtökohtaisesti järkevä päätös yksityiseltä markkinatoimijalta eikä voi sellaisenaan antaa etua Ilvalle. |
| --- | --- |

(200)

Koska Fintecnan toiminta vastaa järkevästi toimivan markkinataloustoimijan käyttäytymistä ja päätöksentekoa edeltävä prosessi osoittaa, että Fintecna pyrki arvioimaan asianmukaisesti Ilvan kanssa mahdollisesti tehtävään sovintoon liittyvän summan, komissio toteaa, että arvioimaansa pienemmän sovintosumman maksaminen on lähtökohtaisesti järkevä päätös yksityiseltä markkinatoimijalta eikä voi sellaisenaan antaa etua Ilvalle.

5.2.4.2   Toimenpidettä 4 koskeva päätelmä

Toimenpidettä 4 koskeva päätelmä

| (201) | Komissio on osoittanut, ettei toimenpide 4 anna Ilvalle taloudellista etua. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia, komissio toteaa, ettei toimenpide 4 ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(201)

Komissio on osoittanut, ettei toimenpide 4 anna Ilvalle taloudellista etua. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia, komissio toteaa, ettei toimenpide 4 ole valtiontukea.

5.2.5   Toimenpide 5

Toimenpide 5

5.2.5.1   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (202) | Komissio huomauttaa kyseisen toimenpiteen valtioon liittyvästä alkuperästä, että toimenpiteessä on kyse lainasta, jonka valtiovarainministeriö myönsi valtion talousarviosta. |
| --- | --- |

(202)

Komissio huomauttaa kyseisen toimenpiteen valtioon liittyvästä alkuperästä, että toimenpiteessä on kyse lainasta, jonka valtiovarainministeriö myönsi valtion talousarviosta.

| (203) | Koska jäsenvaltion määritelmä kattaa kaikki julkiset viranomaiset riippumatta siitä, onko kyseessä kansallinen, alueellinen vai paikallinen viranomainen, komissio katsoo, että kyseinen toimenpide on valtion toteuttama ja siihen liittyy valtion varoja. |
| --- | --- |

(203)

Koska jäsenvaltion määritelmä kattaa kaikki julkiset viranomaiset riippumatta siitä, onko kyseessä kansallinen, alueellinen vai paikallinen viranomainen, komissio katsoo, että kyseinen toimenpide on valtion toteuttama ja siihen liittyy valtion varoja.

5.2.5.2   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (204) | Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittamissaan huomautuksissa WV Stahl pyysi komissiota varmistamaan, että markkinaehtoja paremmilla ehdoilla myönnettyinä lainoina Ilvan hyväksi toteutettu valtiontuki peritään pikaisesti takaisin ja lasketaan perityn koron ja lainojen myöntämishetken markkinakoron välisen erotuksen perusteella (ks. johdanto-osan 120 kappale). Toimenpiteen 5 mahdollisesti antaman taloudellisen edun toteamiseksi voidaan komission mielestä soveltaa samaa ajatusmallia kuin toimenpiteen 3 kohdalla, vaikka kyseisten toimenpiteiden välillä on kaksi tärkeää tosiseikkoihin liittyvää eroa. |
| --- | --- |

(204)

Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittamissaan huomautuksissa WV Stahl pyysi komissiota varmistamaan, että markkinaehtoja paremmilla ehdoilla myönnettyinä lainoina Ilvan hyväksi toteutettu valtiontuki peritään pikaisesti takaisin ja lasketaan perityn koron ja lainojen myöntämishetken markkinakoron välisen erotuksen perusteella (ks. johdanto-osan 120 kappale). Toimenpiteen 5 mahdollisesti antaman taloudellisen edun toteamiseksi voidaan komission mielestä soveltaa samaa ajatusmallia kuin toimenpiteen 3 kohdalla, vaikka kyseisten toimenpiteiden välillä on kaksi tärkeää tosiseikkoihin liittyvää eroa.

| (205) | Ensimmäinen näistä eroista liittyy siihen, että toimenpiteessä 5 on kyse julkisesta lainasta, kun taas toimenpiteessä 3 on kyse syndikoidulle lainalle myönnetystä valtiontakauksesta. Tämä ero ei kuitenkaan vaikuta johdanto-osan 166–179 kappaleessa esitettyyn järkeilyyn, joka pätee yhtä lailla sekä lainaan että takaukseen. |
| --- | --- |

(205)

Ensimmäinen näistä eroista liittyy siihen, että toimenpiteessä 5 on kyse julkisesta lainasta, kun taas toimenpiteessä 3 on kyse syndikoidulle lainalle myönnetystä valtiontakauksesta. Tämä ero ei kuitenkaan vaikuta johdanto-osan 166–179 kappaleessa esitettyyn järkeilyyn, joka pätee yhtä lailla sekä lainaan että takaukseen.

| (206) | Toinen tosiseikkaan liittyvä ero on myöntämispäivä: toimenpide 3 myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2015 ja toimenpide 5 myönnettiin 15 päivänä joulukuuta 2015. Komissio katsoo kuitenkin, että johdanto-osan 166–179 kappaleessa esitetty järkeily pätee myös toimenpiteen 5 myöntämisajankohtaan. Joulukuussa 2015 Ilvan varojen likvidaatioarvon voitiin nimittäin edelleen odottaa olevan korkea. Lisäksi ennakkovähennyskelpoisten saatavien yhteenlaskettu määrä oli kasvanut 400 miljoonalla eurolla (eli toimenpiteeseen 3 liittyvällä summalla) huhtikuuhun 2015 verrattuna ja oli nyt noin [...] euroa, eli edelleen selvitystilassa olevien varojen odotettua arvoa (1,8 miljardia euroa) huomattavasti alhaisempi. Kuten kuviosta 2 ilmenee, toimenpiteeseen 5 liittyvät saatavat ovat asetuksen nro 191/2015 nojalla takaisinmaksussa ensisijaisia muihin ennakkovähennyskelpoisiin saataviin nähden. Tämä nostaa osaltaan toimenpiteen 5 mahdollista tappio-osuutta.

  Kuvio 2


  Ilvan velkojen takaisinmaksujärjestys joulukuussa 2015

  (...) |
| --- | --- |

(206)

Toinen tosiseikkaan liittyvä ero on myöntämispäivä: toimenpide 3 myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2015 ja toimenpide 5 myönnettiin 15 päivänä joulukuuta 2015. Komissio katsoo kuitenkin, että johdanto-osan 166–179 kappaleessa esitetty järkeily pätee myös toimenpiteen 5 myöntämisajankohtaan. Joulukuussa 2015 Ilvan varojen likvidaatioarvon voitiin nimittäin edelleen odottaa olevan korkea. Lisäksi ennakkovähennyskelpoisten saatavien yhteenlaskettu määrä oli kasvanut 400 miljoonalla eurolla (eli toimenpiteeseen 3 liittyvällä summalla) huhtikuuhun 2015 verrattuna ja oli nyt noin [...] euroa, eli edelleen selvitystilassa olevien varojen odotettua arvoa (1,8 miljardia euroa) huomattavasti alhaisempi. Kuten kuviosta 2 ilmenee, toimenpiteeseen 5 liittyvät saatavat ovat asetuksen nro 191/2015 nojalla takaisinmaksussa ensisijaisia muihin ennakkovähennyskelpoisiin saataviin nähden. Tämä nostaa osaltaan toimenpiteen 5 mahdollista tappio-osuutta.

Kuvio 2

Kuvio 2

Ilvan velkojen takaisinmaksujärjestys joulukuussa 2015

Ilvan velkojen takaisinmaksujärjestys joulukuussa 2015

(...)

| (207) | Kyseisen lainan tappio-osuus oli edellä esitetyn perusteella vielä kohtuullisen suuri, joten komissio katsoo, että yksityinen lainanantaja, jolla on kokemusta riskialttiista luotoista, olisi voinut olla halukas myöntämään lainan Ilvalle. |
| --- | --- |

(207)

Kyseisen lainan tappio-osuus oli edellä esitetyn perusteella vielä kohtuullisen suuri, joten komissio katsoo, että yksityinen lainanantaja, jolla on kokemusta riskialttiista luotoista, olisi voinut olla halukas myöntämään lainan Ilvalle.

| (208) | Samoin kuin toimenpiteen 3 yhteydessä, komissio arvioi seuraavaksi, varmistettiinko valtionlainan rahoitusehdoilla asianmukainen korvaus valtion ottamasta riskistä. Komissio katsoo samoista syistä kuin toimenpiteen 3 kohdalla, ettei [...]:n lausunnossa esitetä tarkoituksenmukaista menetelmää sen määrittämiseksi, oliko valtion perimä vuosikorko (2,94 prosenttia) asianmukainen. Näin ollen komissio keräsi S&P Capital IQ Platform -tietokannasta (83) samanlaisia tietoja kuin toimenpidettä 3 arvioidessaan (luottoriskinvaihtosopimusten hinnat ja joukkovelkakirjojen tuotto), mutta tiedot olivat toimenpiteen 5 myöntämisajankohdalta. |
| --- | --- |

(208)

Samoin kuin toimenpiteen 3 yhteydessä, komissio arvioi seuraavaksi, varmistettiinko valtionlainan rahoitusehdoilla asianmukainen korvaus valtion ottamasta riskistä. Komissio katsoo samoista syistä kuin toimenpiteen 3 kohdalla, ettei [...]:n lausunnossa esitetä tarkoituksenmukaista menetelmää sen määrittämiseksi, oliko valtion perimä vuosikorko (2,94 prosenttia) asianmukainen. Näin ollen komissio keräsi S&P Capital IQ Platform -tietokannasta (83) samanlaisia tietoja kuin toimenpidettä 3 arvioidessaan (luottoriskinvaihtosopimusten hinnat ja joukkovelkakirjojen tuotto), mutta tiedot olivat toimenpiteen 5 myöntämisajankohdalta.

83

| (209) | Joulukuussa 2015 saatavilla olleista 14 tapauksesta kerätyt tiedot osoittavat, että viiden vuoden sisällä erääntyvien luottoriskinvaihtosopimusten hinnat vaihtelivat 6,2 prosentista 300,5 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 44,1 prosenttia ja että 12 kuukauden sisällä erääntyvien luottoriskinvaihtosopimusten hinnat vaihtelivat 3,0 prosentista 648 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 32,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(209)

Joulukuussa 2015 saatavilla olleista 14 tapauksesta kerätyt tiedot osoittavat, että viiden vuoden sisällä erääntyvien luottoriskinvaihtosopimusten hinnat vaihtelivat 6,2 prosentista 300,5 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 44,1 prosenttia ja että 12 kuukauden sisällä erääntyvien luottoriskinvaihtosopimusten hinnat vaihtelivat 3,0 prosentista 648 prosenttiin mediaaniarvon ollessa 32,7 prosenttia.

| (210) | Joulukuussa 2015 saatavilla olleista 31 huomiosta kerätyt tiedot osoittavat, että joukkovelkakirjojen korot olivat 2,2–99,0 prosenttia ja kolmen vuoden sisällä erääntyvien joukkovelkakirjojen mediaaniarvo oli 17,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(210)

Joulukuussa 2015 saatavilla olleista 31 huomiosta kerätyt tiedot osoittavat, että joukkovelkakirjojen korot olivat 2,2–99,0 prosenttia ja kolmen vuoden sisällä erääntyvien joukkovelkakirjojen mediaaniarvo oli 17,6 prosenttia.

| (211) | Kuten analysoidut tiedot osoittavat, sellaisten yritysten, joiden luottoluokitus oli toimenpiteen 5 toteuttamisajankohtana CCC+, D tai SD, rahoittamiskustannukset olivat huomattavasti korkeammat kuin Ilvalle aiheutuneet kustannukset. Tämä oli valtion toimien ansiota. Ilvalle myönnetystä lainasta peritty vuosikorko oli nimittäin 2,94 prosenttia, kun kokonaiskustannukset olivat samalla kaudella markkinaindikaattorien mukaan paljon suuremmat. |
| --- | --- |

(211)

Kuten analysoidut tiedot osoittavat, sellaisten yritysten, joiden luottoluokitus oli toimenpiteen 5 toteuttamisajankohtana CCC+, D tai SD, rahoittamiskustannukset olivat huomattavasti korkeammat kuin Ilvalle aiheutuneet kustannukset. Tämä oli valtion toimien ansiota. Ilvalle myönnetystä lainasta peritty vuosikorko oli nimittäin 2,94 prosenttia, kun kokonaiskustannukset olivat samalla kaudella markkinaindikaattorien mukaan paljon suuremmat.

| (212) | Samoin kuin toimenpiteen 3 kohdalla, tämä todennäköisyystarkastus osoittaa, että toimenpiteen 5 sisältämä valtionlaina antaa Ilvalle sellaisen taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa. Kun on todettu, että yritys on saanut taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa, on arvioitava edun määrä. |
| --- | --- |

(212)

Samoin kuin toimenpiteen 3 kohdalla, tämä todennäköisyystarkastus osoittaa, että toimenpiteen 5 sisältämä valtionlaina antaa Ilvalle sellaisen taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa. Kun on todettu, että yritys on saanut taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut markkinaolosuhteissa, on arvioitava edun määrä.

| (213) | Komissio päätti ottaa myös tässä huomioon vuoden 2008 tiedonannon soveltaen siten soveltuvin osin samaa ajatusmallia kuin toimenpiteen 3 arvioinnissa. Näin ollen komissio vahvisti, että asianmukainen markkinakorko ilman vakuuksia myönnetyn lainan tukiosuuden määrittämiseksi oli 10,06 prosenttia laskettuna 0,06 prosentin peruskoron – 12 kuukauden Euribor15 päivänä joulukuuta 2015 – ja 1 000 peruspisteen lainamarginaalin summana. |
| --- | --- |

(213)

Komissio päätti ottaa myös tässä huomioon vuoden 2008 tiedonannon soveltaen siten soveltuvin osin samaa ajatusmallia kuin toimenpiteen 3 arvioinnissa. Näin ollen komissio vahvisti, että asianmukainen markkinakorko ilman vakuuksia myönnetyn lainan tukiosuuden määrittämiseksi oli 10,06 prosenttia laskettuna 0,06 prosentin peruskoron – 12 kuukauden Euribor15 päivänä joulukuuta 2015 – ja 1 000 peruspisteen lainamarginaalin summana.

| (214) | Toimenpiteeseen 5 sisältyvään valtionlainaan liittyvän edun määrä on laskettava i) johdanto-osan 213 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) Ilvan tosiasiallisesti maksaman koron välisenä erotuksena ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä. |
| --- | --- |

(214)

Toimenpiteeseen 5 sisältyvään valtionlainaan liittyvän edun määrä on laskettava i) johdanto-osan 213 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) Ilvan tosiasiallisesti maksaman koron välisenä erotuksena ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä.

5.2.5.3   Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (215) | Toimenpiteen 5 sisältämä valtionlaina on tilapäinen tukitoimenpide, joka on toteutettu vain yhden yrityksen, Ilvan, hyväksi. Toimenpide 5 on siis sellaisenaan valikoiva. |
| --- | --- |

(215)

Toimenpiteen 5 sisältämä valtionlaina on tilapäinen tukitoimenpide, joka on toteutettu vain yhden yrityksen, Ilvan, hyväksi. Toimenpide 5 on siis sellaisenaan valikoiva.

5.2.5.4   Toimenpidettä 5 koskeva päätelmä

Toimenpidettä 5 koskeva päätelmä

| (216) | Koska toimenpide 5 täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet, komissio katsoo sen olevan valtiontukea, jonka määrä voidaan laskea johdanto-osan 214 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(216)

Koska toimenpide 5 täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet, komissio katsoo sen olevan valtiontukea, jonka määrä voidaan laskea johdanto-osan 214 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

5.3   Tuen sääntöjenvastaisuus

Tuen sääntöjenvastaisuus

| (217) | Toimenpiteet 3 ja 5 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ne on pantu täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti ilmoittamatta niistä komissiolle ennakolta. Toimenpiteet on siten toteutettu sääntöjenvastaisesti. |
| --- | --- |

(217)

Toimenpiteet 3 ja 5 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ne on pantu täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti ilmoittamatta niistä komissiolle ennakolta. Toimenpiteet on siten toteutettu sääntöjenvastaisesti.

5.4   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (218) | Valtiontukia koskeva kielto ei ole täydellinen eikä ehdoton. Tietyt tuet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. Italian viranomaisten mukaan tutkittavat toimenpiteet eivät ole valtiontukea, eivätkä ne sen vuoksi esittäneet minkäänlaisia perusteita osoittaakseen toimenpiteiden soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(218)

Valtiontukia koskeva kielto ei ole täydellinen eikä ehdoton. Tietyt tuet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. Italian viranomaisten mukaan tutkittavat toimenpiteet eivät ole valtiontukea, eivätkä ne sen vuoksi esittäneet minkäänlaisia perusteita osoittaakseen toimenpiteiden soveltuvan sisämarkkinoille.

| (219) | Näin ollen komissio arvioi omasta aloitteestaan, voidaanko Ilvan hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet, eli toimenpiteet 3 ja 5, todeta sisämarkkinoille soveltuviksi jonkin edellä mainitun oikeusperustan nojalla. |
| --- | --- |

(219)

Näin ollen komissio arvioi omasta aloitteestaan, voidaanko Ilvan hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet, eli toimenpiteet 3 ja 5, todeta sisämarkkinoille soveltuviksi jonkin edellä mainitun oikeusperustan nojalla.

| (220) | Komissio toteaa, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia selvästikään voida soveltaa. Kyseisen artiklan 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista vain a ja c alakohdan poikkeukset voisivat olla sovellettavissa. Kyseisen kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Kyseisen kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää myös tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(220)

Komissio toteaa, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia selvästikään voida soveltaa. Kyseisen artiklan 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista vain a ja c alakohdan poikkeukset voisivat olla sovellettavissa. Kyseisen kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Kyseisen kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää myös tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (221) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätystä poikkeuksesta voidaan todeta, etteivät Ilvan kaltaiset teräsalan yritykset voi saada alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (84) 9 kohdan nojalla myönnettävää alueellista valtiontukea. Näin ollen tätä oikeusperustaa ei voida soveltaa tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(221)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätystä poikkeuksesta voidaan todeta, etteivät Ilvan kaltaiset teräsalan yritykset voi saada alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (84) 9 kohdan nojalla myönnettävää alueellista valtiontukea. Näin ollen tätä oikeusperustaa ei voida soveltaa tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin.

84

| (222) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätystä poikkeuksesta voidaan todeta, ettei komission tiedossa ole mitään 107 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevaa kehystä tai suuntaviivoja, joita voitaisiin soveltaa tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin. Ilvan kaltaiset teräsalan yritykset eivät esimerkiksi voi saada rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettavaa valtiontukea koskevien suuntaviivojen (85) 18 kohdan nojalla myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Koska Ilva voidaan luokitella rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettavaa valtiontukea koskevien suuntaviivojen 20 kohdan c alakohdassa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, se ei voi myöskään saada ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettavaa valtiontukea koskevien suuntaviivojen (86) 16 kohdassa tarkoitettua ympäristötukea. |
| --- | --- |

(222)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätystä poikkeuksesta voidaan todeta, ettei komission tiedossa ole mitään 107 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevaa kehystä tai suuntaviivoja, joita voitaisiin soveltaa tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin. Ilvan kaltaiset teräsalan yritykset eivät esimerkiksi voi saada rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettavaa valtiontukea koskevien suuntaviivojen (85) 18 kohdan nojalla myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Koska Ilva voidaan luokitella rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettavaa valtiontukea koskevien suuntaviivojen 20 kohdan c alakohdassa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, se ei voi myöskään saada ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettavaa valtiontukea koskevien suuntaviivojen (86) 16 kohdassa tarkoitettua ympäristötukea.

85

86

| (223) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, etteivät Ilvan hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(223)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, etteivät Ilvan hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet sovellu sisämarkkinoille.

5.5   Sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisin periminen

Sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisin periminen

| (224) | Kun komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (87). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (88). |
| --- | --- |

(224)

Kun komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (87). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (88).

87

88

| (225) | Unionin tuomioistuin on katsonut, että tämä tavoite saavutetaan, kun edunsaajat ovat palauttaneet sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät ja menettävät markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja kun ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne on palautunut (89). |
| --- | --- |

(225)

Unionin tuomioistuin on katsonut, että tämä tavoite saavutetaan, kun edunsaajat ovat palauttaneet sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät ja menettävät markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja kun ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne on palautunut (89).

89

| (226) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (90) 16 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.” |
| --- | --- |

(226)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (90) 16 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”

90

| (227) | Koska tarkasteltavana olevat toimenpiteet on toteutettu perussopimuksen 108 artiklan vastaisesti, minkä vuoksi niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka sisämarkkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaaja alkoi saada tukea eli kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, ja takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(227)

Koska tarkasteltavana olevat toimenpiteet on toteutettu perussopimuksen 108 artiklan vastaisesti, minkä vuoksi niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka sisämarkkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. Takaisinperinnän olisi koskettava ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaaja alkoi saada tukea eli kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, ja takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy siihen saakka, että takaisinperintä on toteutunut kokonaisuudessaan.

| (228) | Edellä 5.2.3 ja 5.2.5 jaksossa esitetyn arvioinnin perusteella toimenpiteisiin 3 ja 5 sisältyvät tukiosuudet on perittävä takaisin seuraavasti:






  a) | Toimenpiteen 3 osalta peritään takaisin i) johdanto-osan 190 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten, jotka on laskettu pankkien lainapääomaan soveltaman koron ja valtion perimän takausmaksun summana, välinen erotus ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä. |
| --- | --- | --- |

(228)

Edellä 5.2.3 ja 5.2.5 jaksossa esitetyn arvioinnin perusteella toimenpiteisiin 3 ja 5 sisältyvät tukiosuudet on perittävä takaisin seuraavasti:

a)

Toimenpiteen 3 osalta peritään takaisin i) johdanto-osan 190 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten, jotka on laskettu pankkien lainapääomaan soveltaman koron ja valtion perimän takausmaksun summana, välinen erotus ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä.

| b) | Toimenpiteen 5 osalta peritään takaisin i) johdanto-osan 213 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) Ilvan tosiasiallisesti maksaman koron välinen erotus ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä. |
| --- | --- |

b)

Toimenpiteen 5 osalta peritään takaisin i) johdanto-osan 213 kappaleessa selitetyllä tavalla lasketun ja lainapääomaan sovelletun koron ja ii) Ilvan tosiasiallisesti maksaman koron välinen erotus ottaen huomioon lasketut ja veloitetut kustannukset siltä ajalta, jona määrät olivat Ilvan käytettävissä.

| (229) | SEUT-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kulussa tämän päätöksen tiedoksiantopäivästä Ilvalle myönnetyn tuen tarkka määrä ottaen huomioon erityisesti lainoina myönnetyn tuen osalta tosiasialliset maksu- tai takaisinmaksupäivät sekä muut Italian ilmoittamat merkitykselliset seikat. Takaisinperittäville summille lasketaan kussakin tapauksessa korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti. |
| --- | --- |

(229)

SEUT-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kulussa tämän päätöksen tiedoksiantopäivästä Ilvalle myönnetyn tuen tarkka määrä ottaen huomioon erityisesti lainoina myönnetyn tuen osalta tosiasialliset maksu- tai takaisinmaksupäivät sekä muut Italian ilmoittamat merkitykselliset seikat. Takaisinperittäville summille lasketaan kussakin tapauksessa korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

| (230) | Italian on myös ilmoitettava komissiolle samassa kahden kuukauden määräajassa, että toimenpiteistä 3 ja 5 johtuvat tulevat taloudelliset edut on poistettu. Tätä tarkoitusta varten Italian on varmistettava, että merkitykselliset kokonaisrahoituskustannukset ja korot ovat vähintään johdanto-osan 190 ja 213 kappaleessa mainittujen markkinaehtoisten korkojen suuruiset. Kaikki korkojen mukauttamiseen asti myönnettävät tukisummat katsotaan sisämarkkinoille soveltumattomiksi ja peritään takaisin korotettuna takaisinperintäpäivään asti kertyneellä korolla. |
| --- | --- |

(230)

Italian on myös ilmoitettava komissiolle samassa kahden kuukauden määräajassa, että toimenpiteistä 3 ja 5 johtuvat tulevat taloudelliset edut on poistettu. Tätä tarkoitusta varten Italian on varmistettava, että merkitykselliset kokonaisrahoituskustannukset ja korot ovat vähintään johdanto-osan 190 ja 213 kappaleessa mainittujen markkinaehtoisten korkojen suuruiset. Kaikki korkojen mukauttamiseen asti myönnettävät tukisummat katsotaan sisämarkkinoille soveltumattomiksi ja peritään takaisin korotettuna takaisinperintäpäivään asti kertyneellä korolla.

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (231) | Komissio toteaa, että Italia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tämän päätöksen 2.2.3 ja 2.2.5 jaksossa kuvatut toimenpiteet 3 ja 5, jotka ovat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia. |
| --- | --- |

(231)

Komissio toteaa, että Italia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tämän päätöksen 2.2.3 ja 2.2.5 jaksossa kuvatut toimenpiteet 3 ja 5, jotka ovat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia.

| (232) | Komissio katsoo, että toimenpiteisiin 3 ja 5 sisältyvät tukiosuudet ovat soveltumattomia sisämarkkinoille, minkä takia ne on perittävä korkoineen takaisin Ilvalta, joka on tuensaaja, |
| --- | --- |

(232)

Komissio katsoo, että toimenpiteisiin 3 ja 5 sisältyvät tukiosuudet ovat soveltumattomia sisämarkkinoille, minkä takia ne on perittävä korkoineen takaisin Ilvalta, joka on tuensaaja,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Seuraavat tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:

| a) | Ilvan aiempia omistajia vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä takavarikoitujen 1,1 miljardin euron varojen siirtäminen Ilvan tekemällä yksityisellä sovintosopimuksella; |
| --- | --- |

a)

Ilvan aiempia omistajia vastaan nostetun rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä takavarikoitujen 1,1 miljardin euron varojen siirtäminen Ilvan tekemällä yksityisellä sovintosopimuksella;

| b) | lainojen ennakkovähennyskelpoisuudesta 11 päivänä elokuuta 2014 annetun asetuksen nro 101/2013 ja sen 12 §:n 5 momentin soveltaminen 250 miljoonan euron yksityiseen lainaan; |
| --- | --- |

b)

lainojen ennakkovähennyskelpoisuudesta 11 päivänä elokuuta 2014 annetun asetuksen nro 101/2013 ja sen 12 §:n 5 momentin soveltaminen 250 miljoonan euron yksityiseen lainaan;

| c) | Fintecnan ja Ilvan 5 päivänä maaliskuuta 2015 tekemä 156 miljoonan euron sovintosopimus, joka perustui 4 päivänä maaliskuuta 2015 annettuun asetukseen nro 1/2015. |
| --- | --- |

c)

Fintecnan ja Ilvan 5 päivänä maaliskuuta 2015 tekemä 156 miljoonan euron sovintosopimus, joka perustui 4 päivänä maaliskuuta 2015 annettuun asetukseen nro 1/2015.

2 artikla

Seuraavat tämän päätöksen kohteena olevat sääntöjenvastaiset toimenpiteet, jotka Italia on toteuttanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea:

| a) | valtiontakauksen myöntäminen Ilvan 400 miljoonan euron lainalle asetuksen nro 1/2015 nojalla 30 päivänä huhtikuuta 2015 annetulla ministeriön asetuksella; |
| --- | --- |

a)

valtiontakauksen myöntäminen Ilvan 400 miljoonan euron lainalle asetuksen nro 1/2015 nojalla 30 päivänä huhtikuuta 2015 annetulla ministeriön asetuksella;

| b) | suuruudeltaan 300 miljoonan euron valtionlainan myöntäminen Ilvalle asetuksen nro 191/2015 nojalla 15 päivänä joulukuuta 2015 annetulla ministeriön asetuksella. |
| --- | --- |

b)

suuruudeltaan 300 miljoonan euron valtionlainan myöntäminen Ilvalle asetuksen nro 191/2015 nojalla 15 päivänä joulukuuta 2015 annetulla ministeriön asetuksella.

3 artikla

1.   Italian on perittävä 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhteydessä myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (91) V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (92) mukaisesti.

4.   Italian on muutettava kaikki 2 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sisältyvät maksamatta olevat tuet tämän päätöksen johdanto-osan 190 ja 213 kappaleessa vahvistettujen markkinaehtojen mukaisiksi kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantopäivästä.

4 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhteydessä myönnetty tuki on perittävä välittömästi takaisin.

2.   Italian on pantava tämä päätös täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantopäivästä.

5 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| b) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin; |
| --- | --- |

b)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tämän päätöksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut mukautukset on tehty. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tämän päätöksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut mukautukset on tehty.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, että 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhteydessä myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 142, 22.4.2016, s. 37 ja EUVL C 241, 1.7.2016, s. 12.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  
  EUVL C 209, 23.7.2013, s. 1.

3

(*1)  [...] Luottamuksellinen tieto.

*1

(4)  Tuotantokapasiteetti Ilvan ja Euroferin arvioiden mukaan.

4

(5)  Tiedot perustuvat esitelmään, jonka Ilvan erityishallintojohtajat pitivät Italian edustajainhuoneessa 10 päivänä tammikuuta 2017: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari

5

(6)  Perustuu Ilvan sisäisiin tietoihin vuodelta 2015.

6

(7)  Ks. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm

7

(8)  Rikosoikeudellinen menettely nro 938/2010 R.G.

8

R.G.

(9)  Rikkomusmenettely nro 2013/2177.

9

(10)  Syyskuussa 2013 ja huhtikuussa 2014.

10

(11)  Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 15 päivänä tammikuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/1/EY (EUVL L 24, 29.1.2008, s. 8).

11

(12)  Teollisuuden päästöistä 24 päivänä marraskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  
  Kesäkuun 4 päivänä 2013 annetun asetuksen nro 61/2013, joka muunnettiin 3 päivänä elokuuta 2013 laiksi nro 89/2013, nojalla. Lakia nro 89/2013 muutettiin vielä 10 päivänä joulukuuta 2013 annetun asetuksen nro 136/2013 7 §:llä, ja asetus nro 136/2013 muunnettiin 6 päivänä helmikuuta 2014 laiksi nro 6/2014.

13

(14)  Ks. 8 päivänä toukokuuta 2014 julkaistu virallinen lehti nro 105, joka on saatavilla osoitteessa http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg

14

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf

15

(16)  Asetusteksti, sellaisena kuin se on laiksi muunnettuna, on saatavilla osoitteessa http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig=

16

(17)  Asetusteksti, sellaisena kuin se on laiksi muunnettuna, on saatavilla osoitteessa http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig=

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm

20

(21)  Asetuksen nro 143/2008 2 §:n 4 momentin nojalla.

21

(22)  Ks. http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp

22

(23)  Oikeusperusta vahvistettiin ensin asetuksen nro 61/2013 1 §:n 11 momentin d kohdassa. Sittemmin asetusta muutettiin joulukuussa 2013, elokuussa 2014 ja vielä maaliskuussa 2015.

23

(24)  [...]

24

(25)  Ks. http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml ja http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/ilva_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/

25

(26)  Ks. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml

26

(27)  Ks. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB

27

(28)  Ks. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch

28

(29)  Ks. lehtiartikkeli L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria, joka on saatavilla osoitteessa http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB; ks. myös toukokuussa 2014 julkaistu artikkeli, joka on saatavilla osoitteessa http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo.

29

L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria

L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo

(30)  Lain nro 116/2014 22 d §, jolla muunnettiin 24 päivänä kesäkuuta 2014 annettu asetus nro 91/2014 laiksi ja muutettiin sitä.

30

(31)  Perustuu asetuksen nro 61/2013 1 §:n 1 momenttiin luettuna yhdessä 3 päivänä joulukuuta 2012 annetun asetuksen nro 207/2012 1 §:n kanssa. Viimeksi mainittu asetus muunnettiin laiksi 24 päivänä joulukuuta 2012 annetulla lailla nro 231/2012.

31

(32)  Intesa Sanpaolo SpA, Unicredit SpA ja Banco Popolare Società Cooperativa.

32

(33)  L'organo commissariale di ILVA SpA al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti (...).

33

(34)  Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA SpA, in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA SpA). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA SpA), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario.”

34

(35)  Lehdistötiedote on saatavilla osoitteessa http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf

35

(36)  Asetusteksti, sellaisena kuin se on laiksi muunnettuna, on saatavilla osoitteessa http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig=

36

(37)  Asetusteksti, sellaisena kuin se on laiksi muunnettuna, on saatavilla osoitteessa http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig=

37

(38)  Unionin tuomioistuimen tuomio 11.9.2014, komissio v. Saksa, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, 56 kohta. Ks. tuomio 18.7.2007, Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato v. Lucchini SpA, C-119/05, ECLI:EU:C:2007:434, 59 kohta.

38

Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato v. Lucchini SpA

(39)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1.12.1998, Ecotrade Srl v. Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, ja tuomio 17.6.1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA v. International Factors Italia SpA (IfItalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

39

Ecotrade Srl v. Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA v. International Factors Italia SpA (IfItalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa

(40)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v, komissio (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 55 ja 56 kohta. Ks. myös julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus asiassa Ranska v. komissio (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2001:685, 65–68 kohta.

40

Ranska v, komissio (Stardust)

Ranska v. komissio (Stardust)

(41)  Ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan 3 kohta ja 8 artiklan 2 kohta, (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

41

(42)  Asetuksen nro 152/2006 250 §:llä pantiin täytäntöön direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan 3 kohdassa annettu säännös.

42

(43)  Työmääräykset nro 4, 5, 6–16i, 40, 51, 58, 65 ja 67.

43

(44)  Unionin tuomioistuimen tuomio 30.5.2013, Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE v. Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire ja Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 35 kohta.

44

Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE v. Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire ja Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(45)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio, 24.9.2015, TV2/Danmark v. komissio, T-674/11, ECLI:EU:T:2015:684.

45

(46)  Unionin tuomioistuimen tuomio 14.1.2015, The Queen, Eventech Ltd:n hakemuksesta v. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 34 kohta.

46

The Queen, Eventech Ltd:n hakemuksesta v. The Parking Adjudicator

(47)  Unionin tuomioistuimen tuomio 30.5.2013, Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE v. Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire ja Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, 38 kohta.

47

Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE v. Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire ja Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(48)  Unionin tuomioistuimen tuomio 19.3.2013, Bouygues SA ja Bouygues Télécom SA v. komissio, yhdistetyt asiat C-399/10 P ja C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, 109 kohta.

48

Bouygues SA ja Bouygues Télécom SA v. komissio

(49)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.6.1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA v. International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

49

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA v. International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa

(50)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina, (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

50

(51)  Unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, komissio v. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 86–87 kohta.

51

komissio v. Électricité de France (EDF)

(52)  Komission 7 päivänä kesäkuuta 2005 antama päätös asiassa C2/2005 Alitalia – Plan industriel de restructuration, johdanto-osan 207 ja 217–218 kappale.

52

Alitalia – Plan industriel de restructuration

(53)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 93 ja 94 kappale.

53

(54)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.3.1993, Sloman Neptun Schiffahrts AG v. Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG, C-72/91, ECLI:EU:C:1993:97, 21 kohta.

54

Sloman Neptun Schiffahrts AG v. Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts

(55)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1.12.1998, Ecotrade Srl v. Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, 36 kohta.

55

Ecotrade Srl v. Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

(56)  Ks. esim. unionin tuomioistuimen tuomio 19.3.2013, Bouygues SA ja Bouygues Télécom SA v. komissio, asioissa C-399/10 P ja C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175.

56

Bouygues SA ja Bouygues Télécom SA v. komissio

(57)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.7.1974, Italia v. komissio, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 kohta.

57

Italia v. komissio

(58)  Komission päätös 2004/339/EY, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut RAI SpA:n hyväksi (EUVL L 119, 23.4.2004, s. 1), johdanto-osan 69 kappale. Julkisasiamies Fennellyn ratkaisuehdotus 26.11.1998, Ranska v. komissio, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, 26 kohta.

58

Ranska v. komissio

(59)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 114 ja 115 kappale.

59

(60)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavlov ym., yhdistetyt asiat C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 74 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 107 kohta.

60

Pavlov ym.

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym.

(61)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.6.1987, komissio v. Italia, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 7 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 18.6.1998, komissio v. Italia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, 36 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavlov ym., yhdistetyt asiat C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 75 kohta.

61

komissio v. Italia

komissio v. Italia

Pavlov ym.

(62)  Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Philip Morris v. komissio, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.11.2001, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, 21 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.2004, Italia v. komissio, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44 kohta.

62

Philip Morris v. komissio

Ferring

Italia v. komissio

(63)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 30.4.1998, Het Vlaamse Gewest v. Euroopan yhteisöjen komissio, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

63

Het Vlaamse Gewest v. Euroopan yhteisöjen komissio

(64)  Ks. esimerkiksi Mittalin ja Arcelorin yrityskeskittymästä (asia M.4137) 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehty komission päätös, jossa komissio määritteli hiiliteräsmarkkinoiden merkitykselliseksi maantieteelliseksi alueeksi vähintään ETA-maat.

64

(65)  Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että Rivan suvun varat olivat talletettuina Rivan suvun jäsenten muualla kuin Italiassa sijaitsevilla tileillä kesäkuuhun 2017 asti, jolloin sovintosopimus pantiin lopullisesti täytäntöön.

65

(66)  Unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, komissio v. EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 80–81 kohta.

66

komissio v. EDF

(67)  
  ”Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo”, Brodi E. ja Casolaro L., Italian pankki, Occasional Paper -julkaisu nroo387, syyskuu 2017.

67

o

(68)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13.3.2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, 62 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.3.1993, Sloman Neptun Schiffahrts AG, ECLI:EU:C:1993:97, 20 ja 21 kohta. Ks. myös yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.5.1998, Viscido ym., yhdistetyt asiat C-52/97, C-53/97 ja C-54/97, ECLI:EU:C:1998:209, 13 ja 14 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 30.11.1993, Kirsammer-Hack, C-189/91, ECLI:EU:C:1993:907, 17 ja 18 kohta, joissa katsottiin, ettei tiettyjen työlainsäädännön säännösten soveltamatta jättäminen merkitse valtion varojen siirtoa.

68

PreussenElektra

Sloman Neptun Schiffahrts AG

Viscido ym.

Kirsammer-Hack

(69)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.6.1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 22 kohta.

69

DMT

(70)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanja v. komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

70

SFEI ym.

Espanja v. komissio

(71)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 98 kappale.

71

(72)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

72

(73)  
  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

73

(74)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 28.1.2003, Saksa v. komissio, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, 138 kohta.

74

Saksa v. komissio

(75)  Lehtitietojen mukaan esimerkiksi terästuottajat ArcelorMittal, Marcegaglia ja Arvedi olivat kiinnostuneita Ilvan varojen ostamisesta jo elokuussa 2014. Ks. http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC

75

(76)  Kyseiset tiedot ovat peräisin Italian viranomaisilta, ja ne perustuvat Ilvan ja sen rahoitusneuvonantajien sisäisiin analyyseihin. Ne eivät vaikuta Milanon tuomioistuimen lopullisiin ratkaisuihin kunkin lainan sijoituksesta takaisinmaksujärjestyksessä.

76

(77)  Sen jälkeen, kun Ilva oli asetettu maksukyvyttömyysmenettelyyn, [...] alensi alun perin tarjoamaansa summaa [...] eurosta [...] euroon.

77

(78)  Lainaa ei nimittäin tosiasiassa siirretä Ilvan varojen ostajalle, ArcelorMittalille.

78

(79)  Ks. muun muassa viimeisimmät komission lopulliset päätökset, jotka koskevat seuraavia asioita: SA.38544 Kem One (28.7.2015), SA 38545 Mory Global (6.11.2015) ja SA.38644 Brandt Groupe (21.3.2016).

79

(80)  https://www.capitaliq.com

80

(81)  Komission S&P Capital IQ -tietokannasta keräämien tietojen perusteella.

81

S&P Capital IQ

(82)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys 29.3.2007, Scott v. komissio, T-366/00, ECLI:EU:T:2012:649, 158 kohta.

82

Scott v. komissio

(83)  https://www.capitaliq.com

83

(84)  
  EUVL C 209, 23.7.2013, s. 1.

84

(85)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

85

(86)  Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1).

86

(87)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.7.1973, komissio v. Saksa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

87

komissio v. Saksa

(88)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.9.1994, Espanja v. komissio, C-278/92–C-280/92, ECLI:EU:C:1973:87, 75 kohta.

88

Espanja v. komissio

(89)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.6.1999, Belgia v. komissio, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64 ja 65 kohta.

89

Belgia v. komissio

(90)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2015 annettu neuvoston asetus (EU) 2015/1589 (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

90

(91)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

91

(92)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

92

---

| 9.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 253/76

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2018/1499,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2018,

pienten märehtijäin ruton leviämisen estämiseksi toteutettavista tietyistä suojatoimenpiteistä Bulgariassa annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6662)

(Ainoastaan bulgariankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Pienten märehtijäin rutto (peste des petits ruminants), jäljempänä ’PPR-tauti’, on pienten märehtijöiden eli lampaiden ja vuohien vakava virustauti, joka tarttuu pääasiassa suoran kosketuksen kautta. PPR-tauti voi aiheuttaa hyvin suurta sairastuvuutta ja kuolleisuutta erityisesti alueilla, joilla PPR-tautia esiintyy ensimmäistä kertaa, ja sillä voi olla vakavia taloudellisia vaikutuksia maatalousalaan. PPR-tauti ei tartu ihmisiin. PPR-tauti on endeeminen monissa Afrikan, Lähi-Idän ja Aasian maissa, ja se on erittäin huolestuttava eläinten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. |
| --- | --- |

(1)

Pienten märehtijäin rutto (peste des petits ruminants), jäljempänä ’PPR-tauti’, on pienten märehtijöiden eli lampaiden ja vuohien vakava virustauti, joka tarttuu pääasiassa suoran kosketuksen kautta. PPR-tauti voi aiheuttaa hyvin suurta sairastuvuutta ja kuolleisuutta erityisesti alueilla, joilla PPR-tautia esiintyy ensimmäistä kertaa, ja sillä voi olla vakavia taloudellisia vaikutuksia maatalousalaan. PPR-tauti ei tartu ihmisiin. PPR-tauti on endeeminen monissa Afrikan, Lähi-Idän ja Aasian maissa, ja se on erittäin huolestuttava eläinten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta.

| (2) | Neuvoston direktiivissä 92/119/ETY (3) säädetään yleisistä toimenpiteistä, joita on toteutettava tiettyjen eläintautien, muun muassa PPR-taudin, torjumiseksi. Näihin kuuluvat torjuntatoimenpiteet, jotka on toteutettava, kun PPR-taudin esiintymistä epäillään ja kun sen esiintyminen on vahvistettu tilalla. Torjuntatoimenpiteisiin kuuluvat myös suoja- ja valvontavyöhykkeiden perustaminen tartuntatilojen ympärille ja muut lisätoimenpiteet taudin leviämisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston direktiivissä 92/119/ETY (3) säädetään yleisistä toimenpiteistä, joita on toteutettava tiettyjen eläintautien, muun muassa PPR-taudin, torjumiseksi. Näihin kuuluvat torjuntatoimenpiteet, jotka on toteutettava, kun PPR-taudin esiintymistä epäillään ja kun sen esiintyminen on vahvistettu tilalla. Torjuntatoimenpiteisiin kuuluvat myös suoja- ja valvontavyöhykkeiden perustaminen tartuntatilojen ympärille ja muut lisätoimenpiteet taudin leviämisen torjumiseksi.

| (3) | Bulgaria ilmoitti 23 päivänä kesäkuuta 2018 komissiolle ja muille jäsenvaltioille yhdestä PPR-taudinpurkauksesta kolmella pieniä märehtijöitä pitävällä tilalla Bolyarovon kunnassa Yambolin alueella Bulgariassa, missä kyseisten tilojen eläimet laiduntavat yhdessä. Toisesta, Burgasin alueella esiintyvästä taudinpurkauksesta ilmoitettiin 28 päivänä kesäkuuta 2018. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaria ilmoitti 23 päivänä kesäkuuta 2018 komissiolle ja muille jäsenvaltioille yhdestä PPR-taudinpurkauksesta kolmella pieniä märehtijöitä pitävällä tilalla Bolyarovon kunnassa Yambolin alueella Bulgariassa, missä kyseisten tilojen eläimet laiduntavat yhdessä. Toisesta, Burgasin alueella esiintyvästä taudinpurkauksesta ilmoitettiin 28 päivänä kesäkuuta 2018.

| (4) | Bulgaria toteutti direktiivissä 92/119/ETY säädetyt torjuntatoimenpiteet ja erityisesti tartunnan saaneiden karjojen kaikkien eläinten hävittämisen ja perusti mainitussa direktiivissä säädetyt suoja- ja valvontavyöhykkeet taudinpurkaustilojen ympärille. Valvontaa on tehostettu myös taudin esiintymisvyöhykkeiden naapurikunnissa sekä kunnissa, jotka sijaitsevat vasten unionin ja sellaisten kolmansien maiden, jotka eivät ole vapaita PPR-taudista, välistä rajaa. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaria toteutti direktiivissä 92/119/ETY säädetyt torjuntatoimenpiteet ja erityisesti tartunnan saaneiden karjojen kaikkien eläinten hävittämisen ja perusti mainitussa direktiivissä säädetyt suoja- ja valvontavyöhykkeet taudinpurkaustilojen ympärille. Valvontaa on tehostettu myös taudin esiintymisvyöhykkeiden naapurikunnissa sekä kunnissa, jotka sijaitsevat vasten unionin ja sellaisten kolmansien maiden, jotka eivät ole vapaita PPR-taudista, välistä rajaa.

| (5) | Jotta taudin leviäminen Bulgarian muihin osiin, muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin voitaisiin estää, komissio toteutti myöhemmin lisätoimenpiteitä antamalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 (4), jossa säädetään lisäsuojatoimenpiteistä ja kielletään pienten märehtijöiden lähetysten lähettäminen Bolyarovon ja Elhovon kunnista Yambolin alueella ja Sredetsin, Sozopolin, Primorskon, Malko Tarnovon ja Tsarevon kunnista Burgasin alueella sekä tiettyjen pienistä märehtijöistä samoilta alueilta saatavien tuotteiden markkinoille saattaminen. |
| --- | --- |

(5)

Jotta taudin leviäminen Bulgarian muihin osiin, muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin voitaisiin estää, komissio toteutti myöhemmin lisätoimenpiteitä antamalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 (4), jossa säädetään lisäsuojatoimenpiteistä ja kielletään pienten märehtijöiden lähetysten lähettäminen Bolyarovon ja Elhovon kunnista Yambolin alueella ja Sredetsin, Sozopolin, Primorskon, Malko Tarnovon ja Tsarevon kunnista Burgasin alueella sekä tiettyjen pienistä märehtijöistä samoilta alueilta saatavien tuotteiden markkinoille saattaminen.

| (6) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 hyväksymispäivän jälkeen Bulgaria ilmoitti komissiolle viidestä uudesta PPR-taudinpurkauksesta, jotka kaikki esiintyvät Yambolin alueen rajoitusvyöhykkeillä mainitussa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 hyväksymispäivän jälkeen Bulgaria ilmoitti komissiolle viidestä uudesta PPR-taudinpurkauksesta, jotka kaikki esiintyvät Yambolin alueen rajoitusvyöhykkeillä mainitussa jäsenvaltiossa.

| (7) | Bulgaria ilmoitti 18 päivänä syyskuuta 2018 komissiolle ja muille jäsenvaltioille aiemmin vahvistettujen PPR-taudinpurkausten ympärillä toteutetun serologisen seurannan tulokset. Seurannan tulosten mukaan tiloilta, jotka sijaitsevat rajoitusvyöhykkeeseen jo kuuluvilla alueilla, on löydetty eläimiä, joilla on PPR-viruksen vasta-aineita, mutta taudin kliinisistä oireista ei ole tehty ilmoituksia. Osa näistä tiloista sijaitsee hyvin lähellä näiden rajoitusvyöhykkeiden ja Bulgarian muun sellaisen alueen välistä rajaa, jolla ei ole ilmoitettu PPR-taudinpurkauksista. |
| --- | --- |

(7)

Bulgaria ilmoitti 18 päivänä syyskuuta 2018 komissiolle ja muille jäsenvaltioille aiemmin vahvistettujen PPR-taudinpurkausten ympärillä toteutetun serologisen seurannan tulokset. Seurannan tulosten mukaan tiloilta, jotka sijaitsevat rajoitusvyöhykkeeseen jo kuuluvilla alueilla, on löydetty eläimiä, joilla on PPR-viruksen vasta-aineita, mutta taudin kliinisistä oireista ei ole tehty ilmoituksia. Osa näistä tiloista sijaitsee hyvin lähellä näiden rajoitusvyöhykkeiden ja Bulgarian muun sellaisen alueen välistä rajaa, jolla ei ole ilmoitettu PPR-taudinpurkauksista.

| (8) | Seropositiivisten eläinten sijainnin ja kliinisten oireiden puuttumisen vuoksi on tarpeen laajentaa aluetta, jolla sovelletaan lisäsuojatoimenpiteitä PPR-taudin varalta, ja ottaa tällä uudella alueella käyttöön lisäsuojatoimenpiteet, joilla kielletään pienten märehtijöiden lähetysten ja tiettyjen pienistä märehtijöistä saatujen tuotteiden lähettäminen PPR-taudin mahdollisen leviämisen estämiseksi. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2018/954 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Seropositiivisten eläinten sijainnin ja kliinisten oireiden puuttumisen vuoksi on tarpeen laajentaa aluetta, jolla sovelletaan lisäsuojatoimenpiteitä PPR-taudin varalta, ja ottaa tällä uudella alueella käyttöön lisäsuojatoimenpiteet, joilla kielletään pienten märehtijöiden lähetysten ja tiettyjen pienistä märehtijöistä saatujen tuotteiden lähettäminen PPR-taudin mahdollisen leviämisen estämiseksi. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2018/954 olisi muutettava.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 3 artiklan jälkeen 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

1.   Bulgarian on kiellettävä seuraavien hyödykkeiden lähettäminen liitteessä luetelluilla alueilla:

| a) | pienet märehtijät; |
| --- | --- |

a)

pienet märehtijät;

| b) | pienten märehtijöiden siemenneste, munasolut ja alkiot. |
| --- | --- |

b)

pienten märehtijöiden siemenneste, munasolut ja alkiot.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä kiellosta poiketen toimivaltainen viranomainen voi sallia pienten märehtijöiden siirrot liitteessä luetelluilla alueilla sijaitsevaan määräpaikkaan edellyttäen, että alkuperätila ei kuulu direktiivissä 92/119/ETY säädettyjen pienten märehtijäin ruttoa koskevien rajoitusten soveltamisalaan ja että pienet märehtijät täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | kaikki alkuperätilan pienet märehtijät on kliinisesti tarkastettu lähetyspäivänä, eikä niissä ole ilmennyt pienten märehtijäin ruton kliinisiä oireita; |
| --- | --- |

a)

kaikki alkuperätilan pienet märehtijät on kliinisesti tarkastettu lähetyspäivänä, eikä niissä ole ilmennyt pienten märehtijäin ruton kliinisiä oireita;

| b) | pienet märehtijät lähetetään suoraan toimivaltaisen viranomaisen nimeämään teurastamoon, joka sijaitsee liitteessä luetelluilla alueilla, jotta ne voidaan teurastaa välittömästi; |
| --- | --- |

b)

pienet märehtijät lähetetään suoraan toimivaltaisen viranomaisen nimeämään teurastamoon, joka sijaitsee liitteessä luetelluilla alueilla, jotta ne voidaan teurastaa välittömästi;

| c) | pienille märehtijöille on tehty enintään 7 päivää ennen lähettämispäivää pienten märehtijäin ruton vasta-aineiden osoittamiseksi diagnostinen testi, jonka tulokset ovat negatiiviset; |
| --- | --- |

c)

pienille märehtijöille on tehty enintään 7 päivää ennen lähettämispäivää pienten märehtijäin ruton vasta-aineiden osoittamiseksi diagnostinen testi, jonka tulokset ovat negatiiviset;

| d) | alkuperätilalla on enintään 14 päivää ennen lähettämispäivää tehty serologinen tutkimus, johon sisältyy näytteenotto riittävästä määrästä pieniä märehtijöitä vähintään 5 prosentin seropositiivisuuden toteamiseksi 95 prosentin luotettavuustasolla, ja tulokset ovat olleet negatiiviset;” |
| --- | --- |

d)

alkuperätilalla on enintään 14 päivää ennen lähettämispäivää tehty serologinen tutkimus, johon sisältyy näytteenotto riittävästä määrästä pieniä märehtijöitä vähintään 5 prosentin seropositiivisuuden toteamiseksi 95 prosentin luotettavuustasolla, ja tulokset ovat olleet negatiiviset;”

2 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/954 liite tämän päätöksen liitteellä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Bulgarian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Neuvoston direktiivi 92/119/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, yhteisön yleisistä toimenpiteistä tiettyjen eläintautien torjumiseksi sekä swine vesicular -tautiin liittyvistä erityistoimenpiteistä (EYVL L 62, 15.3.1993, s. 69).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/954, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, pienten märehtijäin ruton leviämisen estämiseksi toteutettavista tietyistä suojatoimenpiteistä Bulgariassa (EUVL L 168, 5.7.2018, s. 7).

4

---

LIITE

Seuraavat maakunnat Bulgariassa:

| — | Yambolin maakunta, |
| --- | --- |

—

Yambolin maakunta,

| — | Burgasin maakunta, |
| --- | --- |

—

Burgasin maakunta,

| — | Haskovon maakunta. |
| --- | --- |

—

Haskovon maakunta.

---