# Az Európai Unió C 352E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.352.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 352E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. november 16. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.352.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 352E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. november 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2012/C 352E/01 | A Tanács 10/2012/EU álláspontja első olvasatban az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2012. október 4-én elfogadott szöveg | 1 |
| 2012/C 352E/02 | A Tanács 11/2012/EU álláspontja első olvasatban a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2012. október 4-én elfogadott szöveg | 23 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2012/C 352E/01

A Tanács 10/2012/EU álláspontja első olvasatban az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2012. október 4-én elfogadott szöveg

1

2012/C 352E/02

A Tanács 11/2012/EU álláspontja első olvasatban a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2012. október 4-én elfogadott szöveg

23

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 16.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 352/1

---

A TANÁCS 10/2012/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Tanács által 2012. október 4-én elfogadott szöveg

(10/2012/EU)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az „Erika” nevű olajszállító tartályhajó balesetére válaszul elfogadott 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tengerbiztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (EMSA) (a továbbiakban: az ügynökség). |
| --- | --- |

(1)

Az „Erika” nevű olajszállító tartályhajó balesetére válaszul elfogadott 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tengerbiztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (EMSA) (a továbbiakban: az ügynökség).

| (2) | A „Prestige” nevű olajszállító tartályhajó 2002-es balesetét követően az 1406/2002/EK rendeletet módosították, és az ügynökség számára további feladatokat jelöltek ki a szennyezések elhárítása tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A „Prestige” nevű olajszállító tartályhajó 2002-es balesetét követően az 1406/2002/EK rendeletet módosították, és az ügynökség számára további feladatokat jelöltek ki a szennyezések elhárítása tekintetében.

| (3) | Fontos tisztázni, hogy az 1406/2002/EK rendelet célkitűzései a tengerszennyezés mely fajtáit foglalják magukban. Az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés alatt – a veszélyes és mérgező anyagok okozta szennyezés elhárítását célzó készültségről, ellenintézkedésekről és együttműködésről szóló 2000. évi jegyzőkönyv értelmében – az olaj és az olajon kívül bármely olyan anyag által okozott szennyezés értendő, amely a tengeri környezetbe kerülve valószínűleg veszélyezteti az emberi egészséget, árt az élő erőforrásoknak és a tengeri élővilágnak, valamint hátrányosan érinti a tengeri környezet üdülési célú vagy egyéb jogszerű felhasználását. |
| --- | --- |

(3)

Fontos tisztázni, hogy az 1406/2002/EK rendelet célkitűzései a tengerszennyezés mely fajtáit foglalják magukban. Az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés alatt – a veszélyes és mérgező anyagok okozta szennyezés elhárítását célzó készültségről, ellenintézkedésekről és együttműködésről szóló 2000. évi jegyzőkönyv értelmében – az olaj és az olajon kívül bármely olyan anyag által okozott szennyezés értendő, amely a tengeri környezetbe kerülve valószínűleg veszélyezteti az emberi egészséget, árt az élő erőforrásoknak és a tengeri élővilágnak, valamint hátrányosan érinti a tengeri környezet üdülési célú vagy egyéb jogszerű felhasználását.

| (4) | Az ügynökség igazgatási tanácsa (a továbbiakban: az igazgatási tanács) az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett az említett rendelet végrehajtásáról. Az igazgatási tanács az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az ügynökség működése, annak hatásköre és munkamódszerei módosításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

Az ügynökség igazgatási tanácsa (a továbbiakban: az igazgatási tanács) az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett az említett rendelet végrehajtásáról. Az igazgatási tanács az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az ügynökség működése, annak hatásköre és munkamódszerei módosításával kapcsolatban.

| (5) | Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az ajánlások és az igazgatási tanács által 2010 márciusában elfogadott többéves stratégia alapján pontosítani és aktualizálni kell. Miközben az ügynökség a tengerbiztonsággal kapcsolatos kiemelt feladataira összpontosít, számos olyan új alapvető és kiegészítő feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését. Figyelembe véve az Unió költségvetésének szigorú korlátait, a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében az erőforrások alapos felmérésére és jelentős átszervezésekre van szükség. Az új alapvető és kiegészítő feladatok ellátásához szükséges személyzetet elvileg az ügynökségen belüli átcsoportosítás révén kell biztosítani. Ezzel egyidejűleg az ügynökséget adott esetben az uniós költségvetés más részeiből, főként az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből kell finanszírozni. Az ügynökség bármely új alapvető és kiegészítő feladatot csak a jelenlegi pénzügyi tervnek és az ügynökség költségvetésének a korlátain belül láthat el, a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások és határozatok sérelme nélkül. Mivel ez a rendelet nem finanszírozási határozat, az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság dönt az ügynökség számára biztosítandó forrásokról. |
| --- | --- |

(5)

Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az ajánlások és az igazgatási tanács által 2010 márciusában elfogadott többéves stratégia alapján pontosítani és aktualizálni kell. Miközben az ügynökség a tengerbiztonsággal kapcsolatos kiemelt feladataira összpontosít, számos olyan új alapvető és kiegészítő feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését. Figyelembe véve az Unió költségvetésének szigorú korlátait, a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében az erőforrások alapos felmérésére és jelentős átszervezésekre van szükség. Az új alapvető és kiegészítő feladatok ellátásához szükséges személyzetet elvileg az ügynökségen belüli átcsoportosítás révén kell biztosítani. Ezzel egyidejűleg az ügynökséget adott esetben az uniós költségvetés más részeiből, főként az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből kell finanszírozni. Az ügynökség bármely új alapvető és kiegészítő feladatot csak a jelenlegi pénzügyi tervnek és az ügynökség költségvetésének a korlátain belül láthat el, a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások és határozatok sérelme nélkül. Mivel ez a rendelet nem finanszírozási határozat, az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság dönt az ügynökség számára biztosítandó forrásokról.

| (6) | Az ügynökség feladatait világosan és pontosan meg kell határozni, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést. |
| --- | --- |

(6)

Az ügynökség feladatait világosan és pontosan meg kell határozni, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést.

| (7) | Az ügynökség már kimutatta, hogy egyes feladatokat uniós szinten hatékonyabban lehet elvégezni, ami a tagállamok számára bizonyos esetekben megtakarításokat eredményezhet nemzeti költségvetéseikben, és emellett, ahol ez bizonyított, valódi európai értéktöbbletet is jelenthet. |
| --- | --- |

(7)

Az ügynökség már kimutatta, hogy egyes feladatokat uniós szinten hatékonyabban lehet elvégezni, ami a tagállamok számára bizonyos esetekben megtakarításokat eredményezhet nemzeti költségvetéseikben, és emellett, ahol ez bizonyított, valódi európai értéktöbbletet is jelenthet.

| (8) | Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak – az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott, az uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve – szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökség számára a feladatok teljesítéséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendeletben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(8)

Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak – az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott, az uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve – szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökség számára a feladatok teljesítéséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendeletben foglaltak szerint.

| (9) | Az igazgatási tanács tagjainak kinevezése, az igazgatási tanács elnökének és alelnökének megválasztása, valamint az osztályvezetők kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására. |
| --- | --- |

(9)

Az igazgatási tanács tagjainak kinevezése, az igazgatási tanács elnökének és alelnökének megválasztása, valamint az osztályvezetők kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására.

| (10) | Bármely vonatkozó uniós jogi aktusra való hivatkozást olyan aktusokra történő hivatkozásnak kell tekinteni, amelyek a tengerbiztonságra és a tengerhajózási biztonságra, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és elhárítására, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Bármely vonatkozó uniós jogi aktusra való hivatkozást olyan aktusokra történő hivatkozásnak kell tekinteni, amelyek a tengerbiztonságra és a tengerhajózási biztonságra, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és elhárítására, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítására vonatkoznak.

| (11) | E rendelet alkalmazásában a „tengerhajózási biztonság” alatt – a hajók és kikötő-létesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban – a hajóknak és a kikötőknek a szándékos jogellenes cselekmények jelentette fenyegetéssel szembeni védelmét szolgáló, összetett megelőző intézkedések értendők. A biztonságra vonatkozó cél eléréséhez megfelelő intézkedéseket kell elfogadni a tengeri közlekedési politika terén, az olyan területekre vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, mint a nemzetbiztonság, a védelem és a közbiztonság, valamint az állam ellen elkövetett pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet alkalmazásában a „tengerhajózási biztonság” alatt – a hajók és kikötő-létesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban – a hajóknak és a kikötőknek a szándékos jogellenes cselekmények jelentette fenyegetéssel szembeni védelmét szolgáló, összetett megelőző intézkedések értendők. A biztonságra vonatkozó cél eléréséhez megfelelő intézkedéseket kell elfogadni a tengeri közlekedési politika terén, az olyan területekre vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, mint a nemzetbiztonság, a védelem és a közbiztonság, valamint az állam ellen elkövetett pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem.

| (12) | Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia. Ez arra az esetre is érvényes, ha az ügynökség arra kap megbízást, hogy hatáskörébe tartozóan a tagállamok területén kívül lépjen fel, és az uniós tengerbiztonsági politika előmozdítása keretében technikai segítségnyújtást biztosítson érintett harmadik országok számára. |
| --- | --- |

(12)

Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia. Ez arra az esetre is érvényes, ha az ügynökség arra kap megbízást, hogy hatáskörébe tartozóan a tagállamok területén kívül lépjen fel, és az uniós tengerbiztonsági politika előmozdítása keretében technikai segítségnyújtást biztosítson érintett harmadik országok számára.

| (13) | Az ügynökségnek technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok számára, amely megkönnyíti az uniós vívmányok végrehajtáshoz szükséges nemzeti kapacitások kialakítását. |
| --- | --- |

(13)

Az ügynökségnek technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok számára, amely megkönnyíti az uniós vívmányok végrehajtáshoz szükséges nemzeti kapacitások kialakítását.

| (14) | Az ügynökségnek operatív segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára. Ez olyan szolgáltatásokat is magában foglal, mint az uniós tengeri információcsere-rendszer (SafeSeaNet), az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet), az európai uniós nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési adatközpont (EU LRIT-adatközpont) és a kikötő szerinti illetékes uniós állam hatósága által végzett ellenőrzés megvalósításához szükséges információs rendszer (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Az ügynökségnek operatív segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára. Ez olyan szolgáltatásokat is magában foglal, mint az uniós tengeri információcsere-rendszer (SafeSeaNet), az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet), az európai uniós nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési adatközpont (EU LRIT-adatközpont) és a kikötő szerinti illetékes uniós állam hatósága által végzett ellenőrzés megvalósításához szükséges információs rendszer (Thetis).

| (15) | Az ügynökség elektronikus adatátvitellel és tengeri információcsere-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmét felhasználva egyszerűsíteni kell a hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményeket, hogy ezáltal fel lehessen számolni a tengeri közlekedés útjában álló akadályokat, és így létrejöhessen a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség. Ezen belül az ügynökségnek támogatnia kell a tagállamokat a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) végrehajtásában. |
| --- | --- |

(15)

Az ügynökség elektronikus adatátvitellel és tengeri információcsere-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmét felhasználva egyszerűsíteni kell a hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményeket, hogy ezáltal fel lehessen számolni a tengeri közlekedés útjában álló akadályokat, és így létrejöhessen a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség. Ezen belül az ügynökségnek támogatnia kell a tagállamokat a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) végrehajtásában.

| (16) | Az ügynökségnek a hatáskörébe tartozó területekhez kapcsolódó kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A meglévő uniós kutatási kerettel kapcsolatban a feladatok megkettőződését kerülni kell. Az ügynökség nem irányíthat kutatási projekteket. |
| --- | --- |

(16)

Az ügynökségnek a hatáskörébe tartozó területekhez kapcsolódó kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A meglévő uniós kutatási kerettel kapcsolatban a feladatok megkettőződését kerülni kell. Az ügynökség nem irányíthat kutatási projekteket.

| (17) | Az új innovatív alkalmazások és szolgáltatások megjelenésének, valamint a már meglévő alkalmazások és szolgáltatások fejlődésének fényében, az ügynökségnek a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához teljes mértékben ki kell aknáznia az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) és a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési program (GMES) által biztosított lehetőségeket. |
| --- | --- |

(17)

Az új innovatív alkalmazások és szolgáltatások megjelenésének, valamint a már meglévő alkalmazások és szolgáltatások fejlődésének fényében, az ügynökségnek a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához teljes mértékben ki kell aknáznia az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) és a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési program (GMES) által biztosított lehetőségeket.

| (18) | Miután a 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti, az ügynökségnek folytatnia kell az előzőleg e keretben folytatott tevékenységek egy részét, elsősorban a tengerszennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szakértelmére támaszkodva. Az ügynökség által e téren végzett tevékenységek nem mentesítik a part menti államokat az alól, hogy megfelelő beavatkozási mechanizmusokkal rendelkezzenek a szennyezések esetére, ugyanakkor az ügynökségnek tiszteletben kell tartania a tagállamok vagy a tagállamok egy csoportja között kötött együttműködési megállapodásokat. |
| --- | --- |

(18)

Miután a 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti, az ügynökségnek folytatnia kell az előzőleg e keretben folytatott tevékenységek egy részét, elsősorban a tengerszennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szakértelmére támaszkodva. Az ügynökség által e téren végzett tevékenységek nem mentesítik a part menti államokat az alól, hogy megfelelő beavatkozási mechanizmusokkal rendelkezzenek a szennyezések esetére, ugyanakkor az ügynökségnek tiszteletben kell tartania a tagállamok vagy a tagállamok egy csoportja között kötött együttműködési megállapodásokat.

| (19) | Az ügynökség a CleanSeaNet-en keresztül kérésre részletes tájékoztatást nyújt a tagállamoknak a hajók által okozott lehetséges szennyezésekről annak érdekében, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt kötelezettségeiknek. A végrehajtás hatékonysága azonban országonként jelentősen eltér annak ellenére, hogy a szennyezés más országok vizeit is elérheti. Ezért a Bizottság a szóban forgó irányelv 12. cikke alapján elkészítendő következő jelentésében tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a tagállamok mennyire hatékonyan és következetesen hajtják végre az említett irányelvet, és az irányelv alkalmazásával kapcsolatos egyéb releváns információkról is beszámol majd. |
| --- | --- |

(19)

Az ügynökség a CleanSeaNet-en keresztül kérésre részletes tájékoztatást nyújt a tagállamoknak a hajók által okozott lehetséges szennyezésekről annak érdekében, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt kötelezettségeiknek. A végrehajtás hatékonysága azonban országonként jelentősen eltér annak ellenére, hogy a szennyezés más országok vizeit is elérheti. Ezért a Bizottság a szóban forgó irányelv 12. cikke alapján elkészítendő következő jelentésében tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a tagállamok mennyire hatékonyan és következetesen hajtják végre az említett irányelvet, és az irányelv alkalmazásával kapcsolatos egyéb releváns információkról is beszámol majd.

| (20) | Az érintett államoktól érkező és az ügynökség szennyezés elleni intézkedéseinek az igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (8) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani. Mindazonáltal a Bizottság a készenléti szennyezéscsökkentő hajók és berendezések igénybevételére irányuló kérelmek eseteinek kivételével dönthet úgy, hogy más – fejlettebb információs technológiát alkalmazó – kommunikációs eszközök megfelelőbb megoldást jelenthetnek a szóban forgó kérelmek benyújtására, és erről tájékoztathatja a segítséget kérő tagállamot. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett államoktól érkező és az ügynökség szennyezés elleni intézkedéseinek az igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (8) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani. Mindazonáltal a Bizottság a készenléti szennyezéscsökkentő hajók és berendezések igénybevételére irányuló kérelmek eseteinek kivételével dönthet úgy, hogy más – fejlettebb információs technológiát alkalmazó – kommunikációs eszközök megfelelőbb megoldást jelenthetnek a szóban forgó kérelmek benyújtására, és erről tájékoztathatja a segítséget kérő tagállamot.

| (21) | A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységeknek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség olajszennyezésekkel kapcsolatos beavatkozási képességét és a veszélyes és mérgező anyagok által okozott szennyezések területével kapcsolatos szakértelmét az érintett állam kérésére az említett feltárási és kitermelési tevékenységekből származó szennyezések elhárítására is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(21)

A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységeknek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség olajszennyezésekkel kapcsolatos beavatkozási képességét és a veszélyes és mérgező anyagok által okozott szennyezések területével kapcsolatos szakértelmét az érintett állam kérésére az említett feltárási és kitermelési tevékenységekből származó szennyezések elhárítására is ki kell terjeszteni.

| (22) | Az ügynökség által jelenleg a hajók által okozott olajszennyezésekre utaló CleanSeaNet-et kell alkalmazni a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységek által okozott olajszennyezések felderítésére és jelentésére is, anélkül azonban, hogy ez hátrányosan érintené a CleanSeaNet tengeri közlekedés területén biztosított szolgáltatásait. |
| --- | --- |

(22)

Az ügynökség által jelenleg a hajók által okozott olajszennyezésekre utaló CleanSeaNet-et kell alkalmazni a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységek által okozott olajszennyezések felderítésére és jelentésére is, anélkül azonban, hogy ez hátrányosan érintené a CleanSeaNet tengeri közlekedés területén biztosított szolgáltatásait.

| (23) | Az ügynökség megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel rendelkezik a tengerbiztonság, a tengerhajózási biztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén. Ez a szakértelem és ezek az eszközök a tengeri közlekedési politikával kapcsolatos egyéb uniós tevékenységi területeken is hasznosak lehetnek. Az ügynökségnek ezért, amennyiben arra felkérést kap, segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat ezen uniós tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában, azzal a feltétellel, hogy az igazgatási tanács ezt az ügynökség éves munkaprogramjának keretében jóváhagyta. Az effajta segítségnyújtás nem befolyásolhatja hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait, és vonatkozásában részletes költség-haszon elemzést kell készíteni. |
| --- | --- |

(23)

Az ügynökség megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel rendelkezik a tengerbiztonság, a tengerhajózási biztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén. Ez a szakértelem és ezek az eszközök a tengeri közlekedési politikával kapcsolatos egyéb uniós tevékenységi területeken is hasznosak lehetnek. Az ügynökségnek ezért, amennyiben arra felkérést kap, segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat ezen uniós tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában, azzal a feltétellel, hogy az igazgatási tanács ezt az ügynökség éves munkaprogramjának keretében jóváhagyta. Az effajta segítségnyújtás nem befolyásolhatja hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait, és vonatkozásában részletes költség-haszon elemzést kell készíteni.

| (24) | Az ügynökség az általa biztosított technikai segítségnyújtás révén a környezetbarátabb tengeri közlekedés kialakításához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(24)

Az ügynökség az általa biztosított technikai segítségnyújtás révén a környezetbarátabb tengeri közlekedés kialakításához is hozzájárul.

| (25) | A legtöbb hajóosztályozási társaság mind a tengerjáró, mind pedig a belvízi hajókkal foglalkozik. Az ügynökség – a tengerjáró hajók osztályozásával foglalkozó társaságok tekintetében szerzett tapasztalataira alapozva – megfelelő információt nyújthatna a Bizottságnak a belvízi hajók osztályozásával foglalkozó társaságok vonatkozásában, és ezáltal növelhető lenne a hatékonyság. |
| --- | --- |

(25)

A legtöbb hajóosztályozási társaság mind a tengerjáró, mind pedig a belvízi hajókkal foglalkozik. Az ügynökség – a tengerjáró hajók osztályozásával foglalkozó társaságok tekintetében szerzett tapasztalataira alapozva – megfelelő információt nyújthatna a Bizottságnak a belvízi hajók osztályozásával foglalkozó társaságok vonatkozásában, és ezáltal növelhető lenne a hatékonyság.

| (26) | Ami a közlekedési információs rendszerek összekapcsolását illeti, az ügynökségnek – az e rendszerek közötti információmegosztás lehetőségének a folyami információs szolgáltatási rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen történő feltárása révén – segítséget kell nyújtania a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(26)

Ami a közlekedési információs rendszerek összekapcsolását illeti, az ügynökségnek – az e rendszerek közötti információmegosztás lehetőségének a folyami információs szolgáltatási rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen történő feltárása révén – segítséget kell nyújtania a Bizottságnak és a tagállamoknak.

| (27) | Az ügynökségnek – az illetékes hatóságok feladatköreinek sérelme nélkül – segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat az e-tengerészetre vonatkozó jövőbeli uniós kezdeményezés kidolgozásában és végrehajtásában; a kezdeményezés célja, hogy a fejlett információs technológiák használatának előmozdítása révén növelje az európai tengeri közlekedési ágazat hatékonyságát. |
| --- | --- |

(27)

Az ügynökségnek – az illetékes hatóságok feladatköreinek sérelme nélkül – segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat az e-tengerészetre vonatkozó jövőbeli uniós kezdeményezés kidolgozásában és végrehajtásában; a kezdeményezés célja, hogy a fejlett információs technológiák használatának előmozdítása révén növelje az európai tengeri közlekedési ágazat hatékonyságát.

| (28) | Az egységes piac megteremtése és a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása érdekében csökkenteni kell a hajózást terhelő adminisztratív költségeket, ezáltal ösztönözve például a rövid távú tengeri hajózást. Ezzel összefüggésben az ún. „kék övezet” koncepció és az e-tengerészetre vonatkozó kezdeményezés potenciálisan hozzájárulhatna a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló kereskedelmi hajók által készítendő jelentések alaki követelményeinek az egyszerűsítéséhez. |
| --- | --- |

(28)

Az egységes piac megteremtése és a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása érdekében csökkenteni kell a hajózást terhelő adminisztratív költségeket, ezáltal ösztönözve például a rövid távú tengeri hajózást. Ezzel összefüggésben az ún. „kék övezet” koncepció és az e-tengerészetre vonatkozó kezdeményezés potenciálisan hozzájárulhatna a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló kereskedelmi hajók által készítendő jelentések alaki követelményeinek az egyszerűsítéséhez.

| (29) | Szem előtt kell tartani, hogy az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően és az intézményi egyensúly elvének betartása érdekében egy ügynökség nem ruházható fel általános hatályú határozatok elfogadásának a jogkörével. |
| --- | --- |

(29)

Szem előtt kell tartani, hogy az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően és az intézményi egyensúly elvének betartása érdekében egy ügynökség nem ruházható fel általános hatályú határozatok elfogadásának a jogkörével.

| (30) | A Bizottság – az 1406/2002/EK rendeletben megállapított célkitűzések és feladatok sérelme nélkül és e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy éven belül – az érdekelt felekkel szoros együttműködésben költséghatékonysági elemzést is tartalmazó megvalósíthatósági tanulmányt készít és terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben meghatározza és értékeli a különböző partvédelmi funkciók közötti koordináció és együttműködés megerősítésének lehetőségeit, figyelembe véve a hatályos jogi keretet és a megfelelő uniós fórumok idevágó ajánlásait, valamint a közös információmegosztási környezet folyamatban lévő kidolgozását, és maradéktalanul tiszteletben tartva a szubszidiaritás és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság – az 1406/2002/EK rendeletben megállapított célkitűzések és feladatok sérelme nélkül és e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy éven belül – az érdekelt felekkel szoros együttműködésben költséghatékonysági elemzést is tartalmazó megvalósíthatósági tanulmányt készít és terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben meghatározza és értékeli a különböző partvédelmi funkciók közötti koordináció és együttműködés megerősítésének lehetőségeit, figyelembe véve a hatályos jogi keretet és a megfelelő uniós fórumok idevágó ajánlásait, valamint a közös információmegosztási környezet folyamatban lévő kidolgozását, és maradéktalanul tiszteletben tartva a szubszidiaritás és az arányosság elvét.

| (31) | Az uniós tengerészeti ágazat versenyképessége szempontjából fontos, hogy az EU magasan képzett európai tengerészeket tudjon megnyerni magának. Következésképpen – és a magasan képzett tengerészek iránti jelenlegi és jövőbeli uniós kereslet fényében – az ügynökségnek adott esetben segítenie kell a tagállamokat és a Bizottságot a tengerészeti képzések népszerűsítésében, mégpedig azáltal, hogy egyfelől elősegíti a legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét, másfelől pedig tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról. Ez magában foglalhatná a szakértelemmel rendelkező európai érdekelt felek számára történő, a tengerészeti oktatás és képzés kiválóságának eléréséhez önkéntes alapon nyújtott segítséget, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a tengerészeti képzések megszervezése és tartalmuk kialakítása a tagállamok feladata. |
| --- | --- |

(31)

Az uniós tengerészeti ágazat versenyképessége szempontjából fontos, hogy az EU magasan képzett európai tengerészeket tudjon megnyerni magának. Következésképpen – és a magasan képzett tengerészek iránti jelenlegi és jövőbeli uniós kereslet fényében – az ügynökségnek adott esetben segítenie kell a tagállamokat és a Bizottságot a tengerészeti képzések népszerűsítésében, mégpedig azáltal, hogy egyfelől elősegíti a legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét, másfelől pedig tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról. Ez magában foglalhatná a szakértelemmel rendelkező európai érdekelt felek számára történő, a tengerészeti oktatás és képzés kiválóságának eléréséhez önkéntes alapon nyújtott segítséget, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a tengerészeti képzések megszervezése és tartalmuk kialakítása a tagállamok feladata.

| (32) | A kalóztámadások egyre nagyobb kockázata elleni fellépés érdekében az ügynökségnek adott esetben továbbra is közölnie kell az illetékes tagállami hatóságokkal és más illetékes szervekkel – köztük az idevágó műveletekkel, így például az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével – az uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő és ezeken a különösen veszélyesnek tekintett területeken áthaladó hajók pontos helyzetét. Ezen túlmenően az ügynökség további olyan eszközökkel is rendelkezik, amelyek hasznosak lehetnek, különösen a közös információmegosztási környezet (CISE) kialakításának összefüggésében. Éppen ezért indokolt, hogy az ügynökség – a tagállami jogok és kötelezettségek sérelme nélkül és a mindenekelőtt az adatokat kérelmező szervekre vonatkozó nemzeti és uniós joggal összhangban – kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat biztosítson az illetékes tagállami hatóságok és uniós szervek, mint például a Frontex és az Europol számára, hogy ezáltal hozzájárulhasson a vonatkozó uniós jog értelmében vett szándékos jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekhez. A hajók nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési (LRIT) adatainak továbbítását az érintett lobogó szerinti állam hozzájárulásához kell kötni, és arra az igazgatási tanács által megállapítandó eljárásokkal összhangban kerülhetne sor. |
| --- | --- |

(32)

A kalóztámadások egyre nagyobb kockázata elleni fellépés érdekében az ügynökségnek adott esetben továbbra is közölnie kell az illetékes tagállami hatóságokkal és más illetékes szervekkel – köztük az idevágó műveletekkel, így például az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével – az uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő és ezeken a különösen veszélyesnek tekintett területeken áthaladó hajók pontos helyzetét. Ezen túlmenően az ügynökség további olyan eszközökkel is rendelkezik, amelyek hasznosak lehetnek, különösen a közös információmegosztási környezet (CISE) kialakításának összefüggésében. Éppen ezért indokolt, hogy az ügynökség – a tagállami jogok és kötelezettségek sérelme nélkül és a mindenekelőtt az adatokat kérelmező szervekre vonatkozó nemzeti és uniós joggal összhangban – kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat biztosítson az illetékes tagállami hatóságok és uniós szervek, mint például a Frontex és az Europol számára, hogy ezáltal hozzájárulhasson a vonatkozó uniós jog értelmében vett szándékos jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekhez. A hajók nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési (LRIT) adatainak továbbítását az érintett lobogó szerinti állam hozzájárulásához kell kötni, és arra az igazgatási tanács által megállapítandó eljárásokkal összhangban kerülhetne sor.

| (33) | A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) összhangban végzett ellenőrzéssel kapcsolatos információk közzétételekor a Bizottság és az ügynökség a következetesség biztosítása érdekében a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló, párizsi memorandum keretében szerzett szakértelemre és tapasztalatra épít. |
| --- | --- |

(33)

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) összhangban végzett ellenőrzéssel kapcsolatos információk közzétételekor a Bizottság és az ügynökség a következetesség biztosítása érdekében a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló, párizsi memorandum keretében szerzett szakértelemre és tapasztalatra épít.

| (34) | Az ügynökség által a tagállamok és a Bizottság számára a nemzetközi és regionális szervezetek munkája vonatkozásában nyújtott segítség nem érinti az említett szervezetek és a tagállamok közötti, a tagállamoknak az említett szervezetekben való tagságából eredő kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(34)

Az ügynökség által a tagállamok és a Bizottság számára a nemzetközi és regionális szervezetek munkája vonatkozásában nyújtott segítség nem érinti az említett szervezetek és a tagállamok közötti, a tagállamoknak az említett szervezetekben való tagságából eredő kapcsolatokat.

| (35) | Az Európai Unió csatlakozott az alábbi okmányokhoz, amelyek olyan regionális szervezeteket hoztak létre, amelyek tevékenységei egybeesnek az ügynökség céljaival: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (az 1992-ben felülvizsgált Helsinki egyezmény) (10); a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (barcelonai egyezmény) (11) és annak 1995-ben felülvizsgált változata (12), valamint egyes jegyzőkönyvei; az Északi-tenger olaj és egyéb káros anyagok általi szennyezésének kezelésére irányuló együttműködésről szóló megállapodás (bonni megállapodás) (13); az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) (14); az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló, 1990. október 17-én aláírt együttműködési megállapodás (lisszaboni megállapodás) (15), és annak 2008. május 20-án aláírt kiegészítő jegyzőkönyve, amely még nem lépett hatályba (16). Az Unió továbbá tárgyalásokat folytat az 1992 áprilisában aláírt, a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez (bukaresti egyezmény) való csatlakozásról. Az ügynökségnek ennek megfelelően technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára, hogy részt vehessenek az említett regionális szervezetekben folyó munkában. |
| --- | --- |

(35)

Az Európai Unió csatlakozott az alábbi okmányokhoz, amelyek olyan regionális szervezeteket hoztak létre, amelyek tevékenységei egybeesnek az ügynökség céljaival: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (az 1992-ben felülvizsgált Helsinki egyezmény) (10); a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (barcelonai egyezmény) (11) és annak 1995-ben felülvizsgált változata (12), valamint egyes jegyzőkönyvei; az Északi-tenger olaj és egyéb káros anyagok általi szennyezésének kezelésére irányuló együttműködésről szóló megállapodás (bonni megállapodás) (13); az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) (14); az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló, 1990. október 17-én aláírt együttműködési megállapodás (lisszaboni megállapodás) (15), és annak 2008. május 20-án aláírt kiegészítő jegyzőkönyve, amely még nem lépett hatályba (16). Az Unió továbbá tárgyalásokat folytat az 1992 áprilisában aláírt, a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez (bukaresti egyezmény) való csatlakozásról. Az ügynökségnek ennek megfelelően technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára, hogy részt vehessenek az említett regionális szervezetekben folyó munkában.

| (36) | A fent említett regionális szervezeteken kívül számos más, régiók közötti vagy régiókon belüli, valamint kétoldalú koordinációs és együttműködési megállapodás is létezik a szennyezés elhárítására. Az Unióval közös regionális tengermedencén osztozó harmadik országokban keletkezett szennyezés elhárításához biztosított segítségnyújtás során az ügynökségnek tiszteletben kell tartania e megállapodásokat. |
| --- | --- |

(36)

A fent említett regionális szervezeteken kívül számos más, régiók közötti vagy régiókon belüli, valamint kétoldalú koordinációs és együttműködési megállapodás is létezik a szennyezés elhárítására. Az Unióval közös regionális tengermedencén osztozó harmadik országokban keletkezett szennyezés elhárításához biztosított segítségnyújtás során az ügynökségnek tiszteletben kell tartania e megállapodásokat.

| (37) | Az Unió a szomszédos országokkal a földközi-tengeri, fekete-tengeri és balti-tengeri regionális tengermedencéken osztozik. Az ügynökség a Bizottság felkérésére segítséget nyújt a szomszédos országok számára a szennyezés elhárításában. |
| --- | --- |

(37)

Az Unió a szomszédos országokkal a földközi-tengeri, fekete-tengeri és balti-tengeri regionális tengermedencéken osztozik. Az ügynökség a Bizottság felkérésére segítséget nyújt a szomszédos országok számára a szennyezés elhárításában.

| (38) | A hatékonyság maximalizálása érdekében az ügynökségnek a lehető legszorosabban együtt kell működnie a párizsi memorandum keretében. A Bizottságnak és a tagállamoknak a továbbiakban is meg kell vizsgálniuk minden olyan lehetőséget, amely alkalmas lehet a hatékonyság növelésére, hogy azután ezeket a párizsi memorandum keretében is megvizsgálhassák. |
| --- | --- |

(38)

A hatékonyság maximalizálása érdekében az ügynökségnek a lehető legszorosabban együtt kell működnie a párizsi memorandum keretében. A Bizottságnak és a tagállamoknak a továbbiakban is meg kell vizsgálniuk minden olyan lehetőséget, amely alkalmas lehet a hatékonyság növelésére, hogy azután ezeket a párizsi memorandum keretében is megvizsgálhassák.

| (39) | Annak érdekében, hogy a tengerbiztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén kötelező erejű uniós jogi aktusokat a gyakorlatban megfelelően hajtsák végre, az ügynökségnek a tagállamokban tett látogatások révén segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A nemzeti hatóságoknál tett ezen látogatások során az ügynökségnek minden olyan információt össze kell gyűjtenie, amely ahhoz szükséges, hogy a Bizottság számára a további értékelést szolgáló átfogó jelentést nyújthasson be. A látogatásoknak az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek szellemében kell zajlaniuk, mégpedig úgy, hogy az a nemzeti tengerészeti hatóságok számára a lehető legkisebb adminisztratív teherrel járjon. Ezen túlmenően, e látogatásokat az igazgatási tanács által elfogadott eljárásokkal összhangban, és ezen belül egységes módszertan szerint kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(39)

Annak érdekében, hogy a tengerbiztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén kötelező erejű uniós jogi aktusokat a gyakorlatban megfelelően hajtsák végre, az ügynökségnek a tagállamokban tett látogatások révén segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A nemzeti hatóságoknál tett ezen látogatások során az ügynökségnek minden olyan információt össze kell gyűjtenie, amely ahhoz szükséges, hogy a Bizottság számára a további értékelést szolgáló átfogó jelentést nyújthasson be. A látogatásoknak az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek szellemében kell zajlaniuk, mégpedig úgy, hogy az a nemzeti tengerészeti hatóságok számára a lehető legkisebb adminisztratív teherrel járjon. Ezen túlmenően, e látogatásokat az igazgatási tanács által elfogadott eljárásokkal összhangban, és ezen belül egységes módszertan szerint kell végrehajtani.

| (40) | Az ügynökségnek továbbá azzal is segítenie kell a Bizottságot, hogy részt vesz az elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti ellenőrzésében. Ezekre az ellenőrzésekre harmadik országokban is sor kerülhet. A Bizottság és az ügynökség gondoskodik arról, hogy az érintett tagállamok megfelelő tájékoztatásban részesüljenek. Az ügynökség továbbá a Bizottság által ráruházott hatáskör keretében ellenőrzi a harmadik országok tengerészeinek képzését és képesítését, amely ellenőrzésekre a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében kerül sor. Az 1406/2002/EK rendelet hatályát nem indokolt kiterjeszteni a Bizottság által – a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról szóló, 2008. április 9-i 324/2008/EK bizottsági rendelettel (19) összhangban – a tengerhajózás biztonságának vonatkozásában végzett ellenőrzésekhez az ügynökség által nyújtott technikai segítség részleteire. |
| --- | --- |

(40)

Az ügynökségnek továbbá azzal is segítenie kell a Bizottságot, hogy részt vesz az elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti ellenőrzésében. Ezekre az ellenőrzésekre harmadik országokban is sor kerülhet. A Bizottság és az ügynökség gondoskodik arról, hogy az érintett tagállamok megfelelő tájékoztatásban részesüljenek. Az ügynökség továbbá a Bizottság által ráruházott hatáskör keretében ellenőrzi a harmadik országok tengerészeinek képzését és képesítését, amely ellenőrzésekre a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében kerül sor. Az 1406/2002/EK rendelet hatályát nem indokolt kiterjeszteni a Bizottság által – a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról szóló, 2008. április 9-i 324/2008/EK bizottsági rendelettel (19) összhangban – a tengerhajózás biztonságának vonatkozásában végzett ellenőrzésekhez az ügynökség által nyújtott technikai segítség részleteire.

| (41) | A szakpolitikai célkitűzésekkel és az EU intézményi felépítésével valamint az alkalmazandó igazgatási és pénzügyi eljárásokkal való összhang biztosítása érdekében a Bizottság írásos vélemény formájában hivatalos ajánlásokat fogalmaz meg az ügynökség többéves stratégiájának és éves munkaprogramjainak a tervezetéhez, amelyeket a szóban forgó dokumentumok elfogadása előtt az igazgatási tanácsnak figyelembe kell vennie. |
| --- | --- |

(41)

A szakpolitikai célkitűzésekkel és az EU intézményi felépítésével valamint az alkalmazandó igazgatási és pénzügyi eljárásokkal való összhang biztosítása érdekében a Bizottság írásos vélemény formájában hivatalos ajánlásokat fogalmaz meg az ügynökség többéves stratégiájának és éves munkaprogramjainak a tervezetéhez, amelyeket a szóban forgó dokumentumok elfogadása előtt az igazgatási tanácsnak figyelembe kell vennie.

| (42) | Annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató kinevezésével kapcsolatos eljárás tisztességes volta és átláthatósága biztosított legyen, a követendő felvételi eljárásnak összhangban kell állnia az uniós ügynökségek igazgatóinak kiválasztására és kinevezésére vonatkozó bizottsági iránymutatásokkal. Az iránymutatások értelmében bármely tagállam állampolgára benyújthatja jelentkezését.
  Ugyancsak a fent említett okokból, az igazgatási tanácsnak egy megfigyelő révén képviseltetnie kell magát az előzetes kiválasztásért felelős bizottságban. A megfigyelőt a felvételi eljárás további szakaszaiban is folyamatosan tájékoztatni kell.
  A kinevezésre vonatkozó döntések igazgatási tanács általi meghozatalakor az igazgatási tanácsa tagjai számára lehetővé kell tenni, hogy kérdéseket tehessen fel a Bizottságnak a felvételi eljárással kapcsolatban. Az igazgatási tanácsnak továbbá meg kell adni a lehetőséget, hogy a szokásos gyakorlatnak megfelelően szóbeli elbeszélgetést folytasson az előválogatott jelöltekkel.
  Az érintett feleknek az ügynökség ügyvezető igazgatói álláshelyének betöltésére irányuló felvételi eljárás és kinevezés valamennyi szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a jelöltek személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően dolgozzák fel. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató kinevezésével kapcsolatos eljárás tisztességes volta és átláthatósága biztosított legyen, a követendő felvételi eljárásnak összhangban kell állnia az uniós ügynökségek igazgatóinak kiválasztására és kinevezésére vonatkozó bizottsági iránymutatásokkal. Az iránymutatások értelmében bármely tagállam állampolgára benyújthatja jelentkezését.

Ugyancsak a fent említett okokból, az igazgatási tanácsnak egy megfigyelő révén képviseltetnie kell magát az előzetes kiválasztásért felelős bizottságban. A megfigyelőt a felvételi eljárás további szakaszaiban is folyamatosan tájékoztatni kell.

A kinevezésre vonatkozó döntések igazgatási tanács általi meghozatalakor az igazgatási tanácsa tagjai számára lehetővé kell tenni, hogy kérdéseket tehessen fel a Bizottságnak a felvételi eljárással kapcsolatban. Az igazgatási tanácsnak továbbá meg kell adni a lehetőséget, hogy a szokásos gyakorlatnak megfelelően szóbeli elbeszélgetést folytasson az előválogatott jelöltekkel.

Az érintett feleknek az ügynökség ügyvezető igazgatói álláshelyének betöltésére irányuló felvételi eljárás és kinevezés valamennyi szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a jelöltek személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően dolgozzák fel.

| (43) | Bár az ügynökség finanszírozása elsősorban uniós hozzájárulás révén történik, az ügynökség a szolgáltatásaival kapcsolatos díjakból és illetékekből származó bevételekkel is rendelkezik. E díjak és illetékek különösen az európai LRIT adatközpont műveleteihez kapcsolódnak, és azokat az európai LRIT adatközpont létrehozására vonatkozó, 2007. október 1-jén és 2-án, valamint 2008. december 9-én elfogadott tanácsi állásfoglalásokkal és azon belül is az LRIT jelentések finanszírozására vonatkozó bekezdésekkel összhangban alkalmazzák. |
| --- | --- |

(43)

Bár az ügynökség finanszírozása elsősorban uniós hozzájárulás révén történik, az ügynökség a szolgáltatásaival kapcsolatos díjakból és illetékekből származó bevételekkel is rendelkezik. E díjak és illetékek különösen az európai LRIT adatközpont műveleteihez kapcsolódnak, és azokat az európai LRIT adatközpont létrehozására vonatkozó, 2007. október 1-jén és 2-án, valamint 2008. december 9-én elfogadott tanácsi állásfoglalásokkal és azon belül is az LRIT jelentések finanszírozására vonatkozó bekezdésekkel összhangban alkalmazzák.

| (44) | Az elért eredményekről szóló, az 1406/2002/EK rendelet szerint meghatározott jelentésben a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az ügynökség – megalapozott és elismert szakértelme és eszközei alapján – milyen potenciális hozzájárulást nyújthat majd a tengeri olaj- és gázkutatási, -feltárási, illetve -kitermelési tevékenységek biztonságáról szóló, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által vizsgált, a későbbiekben elfogadásra kerülő jogalkotási aktus végrehajtásához, különösen ami a tengeri gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzését illeti. |
| --- | --- |

(44)

Az elért eredményekről szóló, az 1406/2002/EK rendelet szerint meghatározott jelentésben a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az ügynökség – megalapozott és elismert szakértelme és eszközei alapján – milyen potenciális hozzájárulást nyújthat majd a tengeri olaj- és gázkutatási, -feltárási, illetve -kitermelési tevékenységek biztonságáról szóló, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által vizsgált, a későbbiekben elfogadásra kerülő jogalkotási aktus végrehajtásához, különösen ami a tengeri gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzését illeti.

| (45) | Az ügynökség tevékenységeinek adott esetben egy valóban korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához is hozzá kell járulniuk. |
| --- | --- |

(45)

Az ügynökség tevékenységeinek adott esetben egy valóban korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához is hozzá kell járulniuk.

| (46) | Figyelembe kell venni az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (21) és különösen annak 185. cikkét. |
| --- | --- |

(46)

Figyelembe kell venni az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (21) és különösen annak 185. cikkét.

| (47) | Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(47)

Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1406/2002/EK rendelet módosításai

Az 1406/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Célkitűzések
  (1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség), amelynek célja a tengerbiztonság és a tengerhajózási biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítása.
  (2)   Az ügynökség e célból együttműködik a tagállamokkal és a Bizottsággal, és az e cikk (1) bekezdésében említett területekkel kapcsolatban technikai, operatív és tudományos támogatást nyújt nekik a 2. cikkben meghatározott alapvető feladatai és – adott esetben – a 2a. cikkben meghatározott kiegészítő feladatai keretében, mindenekelőtt azért, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot az Unió releváns jogi aktusainak megfelelő alkalmazásában. A szennyezésekre adandó válaszlépésekhez az ügynökség csak az érintett állam vagy államok kérésére nyújt operatív támogatást.
  (3)   A (2) bekezdésben említett támogatásnyújtás révén az ügynökség adott esetben hozzájárul a tengeri forgalom és a tengeri szállítás e rendelet szerinti általános hatékonyságához annak érdekében, hogy elősegítsék a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását.
  2. cikk
  Az ügynökség alapvető feladatai
  (1)   Az 1. cikkben meghatározott célok megfelelő módon történő elérésének biztosítása érdekében az ügynökség ellátja az e cikkben felsorolt alapvető feladatokat:
  (2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:






  a) | abban az előkészítő munkában, amely arra irányul, hogy különösen a nemzetközi jog alakulása fényében naprakésszé tegye és továbbfejlessze az alkalmazandó uniós jogi aktusokat; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Célkitűzések

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség), amelynek célja a tengerbiztonság és a tengerhajózási biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítása.

(2)   Az ügynökség e célból együttműködik a tagállamokkal és a Bizottsággal, és az e cikk (1) bekezdésében említett területekkel kapcsolatban technikai, operatív és tudományos támogatást nyújt nekik a 2. cikkben meghatározott alapvető feladatai és – adott esetben – a 2a. cikkben meghatározott kiegészítő feladatai keretében, mindenekelőtt azért, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot az Unió releváns jogi aktusainak megfelelő alkalmazásában. A szennyezésekre adandó válaszlépésekhez az ügynökség csak az érintett állam vagy államok kérésére nyújt operatív támogatást.

(3)   A (2) bekezdésben említett támogatásnyújtás révén az ügynökség adott esetben hozzájárul a tengeri forgalom és a tengeri szállítás e rendelet szerinti általános hatékonyságához annak érdekében, hogy elősegítsék a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását.

2. cikk

Az ügynökség alapvető feladatai

(1)   Az 1. cikkben meghatározott célok megfelelő módon történő elérésének biztosítása érdekében az ügynökség ellátja az e cikkben felsorolt alapvető feladatokat:

(2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:

a)

abban az előkészítő munkában, amely arra irányul, hogy különösen a nemzetközi jog alakulása fényében naprakésszé tegye és továbbfejlessze az alkalmazandó uniós jogi aktusokat;

| b) | a kötelező erejű uniós jogi aktusok eredményes végrehajtásában, különösen a látogatásoknak és az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerinti elvégzéséhez, valamint a 2004/725/EK rendelet (22) 9. cikkének (4) bekezdésében a Bizottságra ruházott ellenőrzési feladatok elvégzéséhez nyújtott technikai segítség révén. E tekintetben az ügynökség esetleges módosításokat javasolhat a Bizottságnak e kötelező erejű jogi aktusokhoz; |
| --- | --- |

b)

a kötelező erejű uniós jogi aktusok eredményes végrehajtásában, különösen a látogatásoknak és az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerinti elvégzéséhez, valamint a 2004/725/EK rendelet (22) 9. cikkének (4) bekezdésében a Bizottságra ruházott ellenőrzési feladatok elvégzéséhez nyújtott technikai segítség révén. E tekintetben az ügynökség esetleges módosításokat javasolhat a Bizottságnak e kötelező erejű jogi aktusokhoz;

| c) | az ügynökség céljai szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek elemzésében; ebbe beletartozhat az egyes kutatási projektek nyomán meghozandó lehetséges intézkedések meghatározása is; |
| --- | --- |

c)

az ügynökség céljai szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek elemzésében; ebbe beletartozhat az egyes kutatási projektek nyomán meghozandó lehetséges intézkedések meghatározása is;

| d) | az uniós jogi aktusok által a Bizottságra ruházott egyéb, az ügynökség céljaihoz kapcsolódó feladatok ellátásában. |
| --- | --- |

d)

az uniós jogi aktusok által a Bizottságra ruházott egyéb, az ügynökség céljaihoz kapcsolódó feladatok ellátásában.

(3)   Az ügynökség együttműködik a tagállamokkal az alábbiakban:

| a) | adott esetben a tagállamok felelősségi körébe tartozó területeken releváns képzési programok megszervezése; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a tagállamok felelősségi körébe tartozó területeken releváns képzési programok megszervezése;

| b) | technikai megoldásoknak, többek között a releváns operatív szolgáltatások nyújtásának a kidolgozása és technikai segítség nyújtása a vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges nemzeti kapacitásépítéshez; |
| --- | --- |

b)

technikai megoldásoknak, többek között a releváns operatív szolgáltatások nyújtásának a kidolgozása és technikai segítség nyújtása a vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges nemzeti kapacitásépítéshez;

| c) | valamely tagállam kérésére a 3. cikkben említett ellenőrzésekből származó, megfelelő információk átadása annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK irányelv (23) 9. cikke szerinti és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélküli ellenőrzéséhez; |
| --- | --- |

c)

valamely tagállam kérésére a 3. cikkben említett ellenőrzésekből származó, megfelelő információk átadása annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK irányelv (23) 9. cikke szerinti és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélküli ellenőrzéséhez;

| d) | a szennyezésekre adott válaszlépések támogatása további eszközökkel költséghatékony módon egyrészt a hajókról történő szennyezések, másrészt az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezések esetén, amennyiben a tisztítási műveletek elvégzéséért felelős érintett tagállam ezt kérte, és nem érintve a parti államok arra vonatkozó felelősségét, hogy a szennyezések esetén alkalmazandó megfelelő mechanizmusokkal rendelkezzenek, továbbá tiszteletben tartva a tagállamok között e területen folytatott együttműködést. Adott esetben a szennyezés elleni intézkedések igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (24) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani. |
| --- | --- |

d)

a szennyezésekre adott válaszlépések támogatása további eszközökkel költséghatékony módon egyrészt a hajókról történő szennyezések, másrészt az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezések esetén, amennyiben a tisztítási műveletek elvégzéséért felelős érintett tagállam ezt kérte, és nem érintve a parti államok arra vonatkozó felelősségét, hogy a szennyezések esetén alkalmazandó megfelelő mechanizmusokkal rendelkezzenek, továbbá tiszteletben tartva a tagállamok között e területen folytatott együttműködést. Adott esetben a szennyezés elleni intézkedések igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (24) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani.

(4)   Az ügynökség elősegíti a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést az alábbi módon:

| a) | a 2002/59/EK irányelv hatálya alá tartozó forgalomfigyelés területén az ügynökség mindenekelőtt ösztönzi az érintett hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést, valamint fejleszti és működteti az említett irányelv 6b. és 22a. cikkében említett, európai uniós nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követő európai adatközpontot (európai LRIT adatközpont) és az uniós tengeri információcsere-rendszert (SafeSeaNet), valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) vállalt kötelezettséggel összhangban a nemzetközi nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő információs adatcsererendszert; |
| --- | --- |

a)

a 2002/59/EK irányelv hatálya alá tartozó forgalomfigyelés területén az ügynökség mindenekelőtt ösztönzi az érintett hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést, valamint fejleszti és működteti az említett irányelv 6b. és 22a. cikkében említett, európai uniós nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követő európai adatközpontot (európai LRIT adatközpont) és az uniós tengeri információcsere-rendszert (SafeSeaNet), valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) vállalt kötelezettséggel összhangban a nemzetközi nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő információs adatcsererendszert;

| b) | a nemzeti és az uniós jog sérelme nélkül, kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat szolgáltat az illetékes nemzeti hatóságoknak és az érintett uniós szerveknek megbízatásuk keretein belül annak érdekében, hogy hozzájáruljon a kalózkodás és a szándékos jogellenes cselekmények által jelentett veszély miatt hozott intézkedésekhez a tengeri közlekedés területét érintő uniós jogban és az e területen elfogadott nemzetközi jogi eszközökben meghatározottaknak megfelelően, az alkalmazandó adtavédelmi szabályokra is figyelemmel, valamint az adott esettől függően az igazgatási tanács vagy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányító csoport által meghatározott adminisztratív eljárásokkal összhangban. A nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követési adatok továbbítása az érintett lobogó szerinti tagállam hozzájárulásától függ. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti és az uniós jog sérelme nélkül, kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat szolgáltat az illetékes nemzeti hatóságoknak és az érintett uniós szerveknek megbízatásuk keretein belül annak érdekében, hogy hozzájáruljon a kalózkodás és a szándékos jogellenes cselekmények által jelentett veszély miatt hozott intézkedésekhez a tengeri közlekedés területét érintő uniós jogban és az e területen elfogadott nemzetközi jogi eszközökben meghatározottaknak megfelelően, az alkalmazandó adtavédelmi szabályokra is figyelemmel, valamint az adott esettől függően az igazgatási tanács vagy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányító csoport által meghatározott adminisztratív eljárásokkal összhangban. A nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követési adatok továbbítása az érintett lobogó szerinti tagállam hozzájárulásától függ.

| c) | a tengeri baleseteknek a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) szerinti kivizsgálása területén: amennyiben az érintett tagállamok ezt kérik, és feltéve hogy nem merül fel összeférhetetlenség, az ügynökség operatív támogatást nyújt az említett érintett tagállamoknak a súlyos vagy nagyon súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében. Az ügynökség a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján – az említett irányelv 17. cikkével összhangban – éves összefoglalót készít a tengeri balesetekről és rendkívüli eseményekről. |
| --- | --- |

c)

a tengeri baleseteknek a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) szerinti kivizsgálása területén: amennyiben az érintett tagállamok ezt kérik, és feltéve hogy nem merül fel összeférhetetlenség, az ügynökség operatív támogatást nyújt az említett érintett tagállamoknak a súlyos vagy nagyon súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében. Az ügynökség a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján – az említett irányelv 17. cikkével összhangban – éves összefoglalót készít a tengeri balesetekről és rendkívüli eseményekről.

| d) | objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikákat, információkat és adatokat szolgáltat, és ezáltal lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések eredményességének, illetve költséghatékonyságának értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak abban, hogy a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (26) megfelelően közzétegye a hajókkal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

d)

objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikákat, információkat és adatokat szolgáltat, és ezáltal lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések eredményességének, illetve költséghatékonyságának értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak abban, hogy a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (26) megfelelően közzétegye a hajókkal kapcsolatos információkat;

| e) | segítséget nyújt a tengerészekre vonatkozó, a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK irányelvvel (27) összhangban továbbított és felhasznált adatok összegyűjtéséhez és elemzéséhez; |
| --- | --- |

e)

segítséget nyújt a tengerészekre vonatkozó, a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK irányelvvel (27) összhangban továbbított és felhasznált adatok összegyűjtéséhez és elemzéséhez;

| f) | segít javítani azoknak a hajóknak az azonosítását és felkutatását, amelyek a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében jogellenes kirakodást végeznek; |
| --- | --- |

f)

segít javítani azoknak a hajóknak az azonosítását és felkutatását, amelyek a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében jogellenes kirakodást végeznek;

| g) | az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengeri olajszennyezéseket illetően az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet) felhasználásával segítséget nyújt e szennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kíséréséhez; |
| --- | --- |

g)

az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengeri olajszennyezéseket illetően az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet) felhasználásával segítséget nyújt e szennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kíséréséhez;

| h) | megadja a tagállamoknak és a Bizottságnak az ahhoz szükséges technikai segítséget, hogy a hajózást illetően és az uniós hatáskörbe tartozó esetekben hozzá tudjanak járulni az IMO és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) technikai szerveinek, a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi memorandumnak (párizsi memorandum) és azoknak a releváns regionális szervezeteknek a keretében végzett munkához, amelyekhez az Unió csatlakozott; |
| --- | --- |

h)

megadja a tagállamoknak és a Bizottságnak az ahhoz szükséges technikai segítséget, hogy a hajózást illetően és az uniós hatáskörbe tartozó esetekben hozzá tudjanak járulni az IMO és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) technikai szerveinek, a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi memorandumnak (párizsi memorandum) és azoknak a releváns regionális szervezeteknek a keretében végzett munkához, amelyekhez az Unió csatlakozott;

| i) | elősegíti a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) végrehajtását különösen azáltal, hogy megkönnyíti a SafeSeaNet-en keresztül az adatok elektronikus továbbítását, és támogatja az egyablakos rendszerek kialakítását. |
| --- | --- |

i)

elősegíti a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) végrehajtását különösen azáltal, hogy megkönnyíti a SafeSeaNet-en keresztül az adatok elektronikus továbbítását, és támogatja az egyablakos rendszerek kialakítását.

(5)   Az alkalmazandó uniós jogi aktusokkal kapcsolatban az ügynökség a Bizottság kérésére technikai segítséget nyújthat – amelybe releváns képzési tevékenységek szervezése is beletartozik – az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országoknak, adott esetben az európai szomszédságpolitika partnerországainak és a párizsi memorandum részes országainak.

Az ügynökség a 2007/779/EK, Euratom határozattal létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmusnak megfelelően, és az e cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett, a tagállamokra alkalmazandókkal megegyező feltételekkel támogatást nyújthat a hajókról történő szennyezések, valamint az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezések esetén is, amennyiben a szennyezések olyan harmadik országokat érintenek, amelyek az Unióval közös regionális tengermedencén osztoznak. Ezeket a feladatokat össze kell hangolni a tengerszennyezéshez kapcsolódó meglévő regionális együttműködési megállapodásokkal.

2a. cikk

Az ügynökség kiegészítő feladatai

(1)   A 2. cikkben említett alapvető feladatokat nem érintve az ügynökség adott esetben segít a Bizottságnak és a tagállamoknak az ügynökség céljaihoz kapcsolódó, az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott uniós tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában, amennyiben az ügynökség rendelkezik megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel. Az e cikkben meghatározott kiegészítő feladatok:

| a) | alátámasztottan hozzáadott értéket képeznek; |
| --- | --- |

a)

alátámasztottan hozzáadott értéket képeznek;

| b) | nem hoznak létre átfedést az egyes tevékenységek között; |
| --- | --- |

b)

nem hoznak létre átfedést az egyes tevékenységek között;

| c) | az Unió tengeri közlekedési politikájának érdekeit szolgálják; |
| --- | --- |

c)

az Unió tengeri közlekedési politikájának érdekeit szolgálják;

| d) | nem befolyásolják hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait; valamint |
| --- | --- |

d)

nem befolyásolják hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait; valamint

| e) | nem sértik a tagállamok, különösen a lobogó szerinti, a kikötő szerinti és a parti államok jogait és kötelességeit. |
| --- | --- |

e)

nem sértik a tagállamok, különösen a lobogó szerinti, a kikötő szerinti és a parti államok jogait és kötelességeit.

(2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:

| a) | a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (30) végrehajtásában azáltal, hogy hozzájárul a tengervizek jó környezeti állapotára irányuló cél hajózáshoz kapcsolódó elemeinek eléréséhez, továbbá a meglévő eszközök, például a SafeSeaNet és a CleanSeaNet eredményeinek kiaknázásához; |
| --- | --- |

a)

a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (30) végrehajtásában azáltal, hogy hozzájárul a tengervizek jó környezeti állapotára irányuló cél hajózáshoz kapcsolódó elemeinek eléréséhez, továbbá a meglévő eszközök, például a SafeSeaNet és a CleanSeaNet eredményeinek kiaknázásához;

| b) | azáltal, hogy technikai segítséget nyújt az üvegházhatást okozó gázok hajók általi kibocsátásával kapcsolatban, mindenekelőtt az aktuális nemzetközi fejlemények nyomon követése révén; |
| --- | --- |

b)

azáltal, hogy technikai segítséget nyújt az üvegházhatást okozó gázok hajók általi kibocsátásával kapcsolatban, mindenekelőtt az aktuális nemzetközi fejlemények nyomon követése révén;

| c) | azáltal, hogy a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési programmal (GMES) összefüggésben ösztönzi a GMES-adatok és -szolgáltatások tengerhajózási célokra történő felhasználását a GMES irányításának keretében; |
| --- | --- |

c)

azáltal, hogy a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési programmal (GMES) összefüggésben ösztönzi a GMES-adatok és -szolgáltatások tengerhajózási célokra történő felhasználását a GMES irányításának keretében;

| d) | az uniós tengeri területekre kiterjedő közös információ-megosztási környezet kifejlesztésében; |
| --- | --- |

d)

az uniós tengeri területekre kiterjedő közös információ-megosztási környezet kifejlesztésében;

| e) | a mobil tengeri olaj- és gázipari létesítményekkel kapcsolatban az IMO-követelmények vizsgálatában és a tengeri közlekedést és környezetet esetlegesen fenyegető veszélyekről szóló alapvető információk összegyűjtésében; |
| --- | --- |

e)

a mobil tengeri olaj- és gázipari létesítményekkel kapcsolatban az IMO-követelmények vizsgálatában és a tengeri közlekedést és környezetet esetlegesen fenyegető veszélyekről szóló alapvető információk összegyűjtésében;

| f) | azáltal, hogy a belvízi hajókat osztályozó társaságokkal kapcsolatos releváns információkat nyújt a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (31) megfelelően. Ezeknek az információknak szerepelniük kell az e rendelet 3. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett jelentésekben. |
| --- | --- |

f)

azáltal, hogy a belvízi hajókat osztályozó társaságokkal kapcsolatos releváns információkat nyújt a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (31) megfelelően. Ezeknek az információknak szerepelniük kell az e rendelet 3. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett jelentésekben.

(3)   Az ügynökség segíti a Bizottságot és a tagállamokat:

| a) | a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását elősegítő olyan szakpolitikák és projektek megvalósíthatóságának és végrehajtásának a vizsgálatában, mint például a »kék övezet« koncepció, az e-tengerészet és a tengeri gyorsforgalmi utak. Ezt mindenekelőtt azáltal teszi, hogy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányítócsoport szerepének sérelme nélkül feltérképezi a SafeSeaNet további felhasználhatóságát; |
| --- | --- |

a)

a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását elősegítő olyan szakpolitikák és projektek megvalósíthatóságának és végrehajtásának a vizsgálatában, mint például a »kék övezet« koncepció, az e-tengerészet és a tengeri gyorsforgalmi utak. Ezt mindenekelőtt azáltal teszi, hogy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányítócsoport szerepének sérelme nélkül feltérképezi a SafeSeaNet további felhasználhatóságát;

| b) | azáltal, hogy a 2010/65/EU irányelv 15. cikkében említett jelentés alapján a folyami információs rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen feltérképezi e rendszer és a tengeri közlekedési információs rendszerek közötti információmegosztás lehetőségeit. |
| --- | --- |

b)

azáltal, hogy a 2010/65/EU irányelv 15. cikkében említett jelentés alapján a folyami információs rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen feltérképezi e rendszer és a tengeri közlekedési információs rendszerek közötti információmegosztás lehetőségeit.

| c) | azáltal, hogy elősegíti a tengerészeti képzéssel és oktatással kapcsolatos legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét az Unión belül, és tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 166. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

c)

azáltal, hogy elősegíti a tengerészeti képzéssel és oktatással kapcsolatos legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét az Unión belül, és tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 166. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása mellett.

3. cikk

A tagállamokban tett látogatások és ellenőrzések

(1)   Az ügynökség az igazgatási tanács által meghatározott eljárást követve látogatásokat tesz a tagállamokban feladatai teljesítése céljából és annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot az EUMSZ-ben meghatározott kötelességeinek teljesítésében, különösen az alkalmazandó uniós jog tényleges végrehajtásának értékelésében.

(2)   Az ügynökség időben értesíti az érintett tagállamokat a tervezett látogatásról, a látogatás elvégzésére felhatalmazott tisztviselők nevéről, valamint a látogatás kezdetének napjáról és várható időtartamáról. A látogatások elvégzésével megbízott ügynökségi tisztviselők e célból írásban megküldik az ügynökség igazgatójától származó, a látogatásuk szándékát és célját megjelölő határozatot.

(3)   Az ügynökség a Bizottság nevében elvégzi a kötelező erejű uniós jogi aktusok által előírt ellenőrzéseket egyrészről a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (32) megfelelően az Unió által elismert szervezetekkel kapcsolatban, másrészről pedig a 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a harmadik országok tengerészeinek képzésével és képesítésével kapcsolatban.

(4)   Az egyes látogatások vagy vizsgálatok végén az ügynökség jelentést készít, és azt elküldi a Bizottságnak és az érintett tagállamnak.

(5)   Az ügynökség adott esetben, de a látogatási vagy vizsgálati ciklus lezárásakor mindenképpen, elemzést készít a ciklusban készült jelentésekről, hogy a meglévő intézkedések eredményességével és költséghatékonyságával kapcsolatban horizontális megállapításokat tegyen, és levonja az általános következtetéseket. Az ügynökség az elemzését benyújtja a Bizottságnak, hogy a tagállamokkal további megbeszéléseket lehessen folytatni a vonatkozó tanulságok levonása és a bevált munkamódszerek megosztásának megkönnyítése érdekében.

| 2. | A 4. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az igazgatási tanács az információ közzétételét megelőzően elfogadja az (1) és (2) bekezdés alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati szabályokat, beleértve adott esetben a tagállamokkal folytatott konzultáció szabályait is.
  (4)   A Bizottság és az ügynökség által e rendeletnek megfelelően összegyűjtött és feldolgozott információkra a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) vonatkozik, az ügynökség pedig meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy garantálja a bizalmas adatok biztonságos kezelését és feldolgozását. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az igazgatási tanács az információ közzétételét megelőzően elfogadja az (1) és (2) bekezdés alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati szabályokat, beleértve adott esetben a tagállamokkal folytatott konzultáció szabályait is.

(4)   A Bizottság és az ügynökség által e rendeletnek megfelelően összegyűjtött és feldolgozott információkra a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) vonatkozik, az ügynökség pedig meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy garantálja a bizalmas adatok biztonságos kezelését és feldolgozását.

| 3. | Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával és együttműködésével, valamint a költségvetési hatások megfelelő figyelembevételével – mely során figyelembe veszi azokat a hozzájárulásokat is, amelyeket az érintett tagállamok nyújthatnak – határozhat az ügynökség egyes feladatainak a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról. Az ilyen határozatok meghozatalakor az igazgatási tanács pontosan meghatározza a regionális központ tevékenységi körét, elkerülve a felesleges pénzügyi kiadásokat, és erősítve a meglévő regionális és nemzeti hálózatokkal folytatott együttműködést.”; |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával és együttműködésével, valamint a költségvetési hatások megfelelő figyelembevételével – mely során figyelembe veszi azokat a hozzájárulásokat is, amelyeket az érintett tagállamok nyújthatnak – határozhat az ügynökség egyes feladatainak a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról. Az ilyen határozatok meghozatalakor az igazgatási tanács pontosan meghatározza a regionális központ tevékenységi körét, elkerülve a felesleges pénzügyi kiadásokat, és erősítve a meglévő regionális és nemzeti hálózatokkal folytatott együttműködést.”;

| 4. | A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | elfogadja az ügynökség tevékenységéről szóló éves jelentést, és azt legkésőbb az adott év június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.
  Az ügynökség évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó összes információt;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

elfogadja az ügynökség tevékenységéről szóló éves jelentést, és azt legkésőbb az adott év június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.

Az ügynökség évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó összes információt;”;

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a munkaprogram elkészítésének keretében megvizsgálja és jóváhagyja a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett, a Bizottsághoz címzett segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (3) bekezdésében említett, a tagállamoktól érkező technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (5) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a 2a. cikkben említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket; |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a munkaprogram elkészítésének keretében megvizsgálja és jóváhagyja a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett, a Bizottsághoz címzett segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (3) bekezdésében említett, a tagállamoktól érkező technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (5) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a 2a. cikkben említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket;

| ca) | a Bizottság írásbeli véleményének figyelembevételével megvizsgálja és elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját; |
| --- | --- |

ca)

a Bizottság írásbeli véleményének figyelembevételével megvizsgálja és elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját;

| cb) | megvizsgálja és elfogadja az ügynökség személyzeti politikával kapcsolatos többéves tervét; |
| --- | --- |

cb)

megvizsgálja és elfogadja az ügynökség személyzeti politikával kapcsolatos többéves tervét;

| cc) | megvizsgálja a 15. cikk (2) bekezdésének ba) pontjában említett igazgatási megállapodások tervezetét;”; |
| --- | --- |

cc)

megvizsgálja a 15. cikk (2) bekezdésének ba) pontjában említett igazgatási megállapodások tervezetét;”;

| c) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | meghatározza a 3. cikk szerint végrehajtandó látogatásokra vonatkozó eljárást. Abban az esetben, ha az eljárás elfogadását követő 15 napon belül a Bizottság kinyilvánítja egyet nem értését, az igazgatási tanács felülvizsgálja ezt az eljárást, és azt második olvasatban – adott esetben módosított formában – elfogadja, mégpedig vagy a Bizottság képviselőit is beleszámítva kétharmados többséggel, vagy pedig a tagállamok képviselőinek egyhangú döntésével;”; |
| --- | --- | --- |

c)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

meghatározza a 3. cikk szerint végrehajtandó látogatásokra vonatkozó eljárást. Abban az esetben, ha az eljárás elfogadását követő 15 napon belül a Bizottság kinyilvánítja egyet nem értését, az igazgatási tanács felülvizsgálja ezt az eljárást, és azt második olvasatban – adott esetben módosított formában – elfogadja, mégpedig vagy a Bizottság képviselőit is beleszámítva kétharmados többséggel, vagy pedig a tagállamok képviselőinek egyhangú döntésével;”;

| d) | a h) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | a 18., 19. és 21. cikk értelmében eleget tesz az ügynökség költségvetésével kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint felügyeli és biztosítja a belső és külső ellenőrzési jelentésekben és értékelésekben szereplő észrevételek és ajánlások megfelelő nyomon követését;”; |
| --- | --- | --- |

d)

a h) pont helyébe a következő szöveg lép:

„h)

a 18., 19. és 21. cikk értelmében eleget tesz az ügynökség költségvetésével kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint felügyeli és biztosítja a belső és külső ellenőrzési jelentésekben és értékelésekben szereplő észrevételek és ajánlások megfelelő nyomon követését;”;

| e) | az i) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;”; |
| --- | --- | --- |

e)

az i) pont helyébe a következő szöveg lép:

„i)

fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;”;

| f) | az l) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „l) | felülvizsgálja az e bekezdés k) pontjában említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (34) előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- | --- |

f)

az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„l)

felülvizsgálja az e bekezdés k) pontjában említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (34) előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat.

| g) | a bekezdés egy új m) ponttal egészül ki:






  „m) | tagjai közül kinevez egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri az ügyvezető igazgató kinevezését célzó bizottsági kiválasztási eljárást.” |
| --- | --- | --- |

g)

a bekezdés egy új m) ponttal egészül ki:

„m)

tagjai közül kinevez egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri az ügyvezető igazgató kinevezését célzó bizottsági kiválasztási eljárást.”

| 5. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az igazgatósági tanács tagjait szakmai tapasztalatuk, illetve az 1. cikkben említett területekhez kapcsolódó szakértelmük alapján nevezik ki. A tagállamok és a Bizottság a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére törekszik az igazgatási tanácsban.”; |
| --- | --- | --- |

5.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az igazgatósági tanács tagjait szakmai tapasztalatuk, illetve az 1. cikkben említett területekhez kapcsolódó szakértelmük alapján nevezik ki. A tagállamok és a Bizottság a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére törekszik az igazgatási tanácsban.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A hivatali idő négy év. Ez a hivatali idő megújítható.”. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A hivatali idő négy év. Ez a hivatali idő megújítható.”.

| 6. | A 13. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Bizalmas ügy vagy érdekellentét esetén az igazgatási tanács határozhat a napirend egyes pontjainak az érintett tagok jelenléte nélkül történő vizsgálatáról. E rendelkezés alkalmazásának részletes szabályait az eljárási szabályzatban kell megállapítani.”. |
| --- | --- |

6.

A 13. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Bizalmas ügy vagy érdekellentét esetén az igazgatási tanács határozhat a napirend egyes pontjainak az érintett tagok jelenléte nélkül történő vizsgálatáról. E rendelkezés alkalmazásának részletes szabályait az eljárási szabályzatban kell megállapítani.”.

| 7. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább 8 héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább 8 héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak;

| aa) | elkészíti az ügynökség személyzeti politikájával kapcsolatos többéves tervet, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább 4 héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak; |
| --- | --- |

aa)

elkészíti az ügynökség személyzeti politikájával kapcsolatos többéves tervet, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább 4 héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak;

| ab) | az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve, az egyes tevékenységekhez rendelt várható emberi és pénzügyi erőforrások feltüntetésével elkészíti az éves munkaprogramot és az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább nyolc héttel a vonatkozó ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak. Megteszi az ezek végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére; |
| --- | --- |

ab)

az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve, az egyes tevékenységekhez rendelt várható emberi és pénzügyi erőforrások feltüntetésével elkészíti az éves munkaprogramot és az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább nyolc héttel a vonatkozó ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak. Megteszi az ezek végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére;

| b) | a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz a 3. cikkben előírt látogatások és vizsgálatok végrehajtásáról, az igazgatási tanács által a 10. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerint megállapított, a látogatásokra vonatkozó eljárást követve; |
| --- | --- |

b)

a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz a 3. cikkben előírt látogatások és vizsgálatok végrehajtásáról, az igazgatási tanács által a 10. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerint megállapított, a látogatásokra vonatkozó eljárást követve;

| ba) | igazgatási megállapodásokat köthet az ügynökség tevékenységi körében működő egyéb szervekkel, feltéve ha a megállapodás tervezetét konzultációra megküldte az igazgatási tanácsnak, és az igazgatási tanács négy héten belül nem emel kifogást.”; |
| --- | --- |

ba)

igazgatási megállapodásokat köthet az ügynökség tevékenységi körében működő egyéb szervekkel, feltéve ha a megállapodás tervezetét konzultációra megküldte az igazgatási tanácsnak, és az igazgatási tanács négy héten belül nem emel kifogást.”;

| b) | a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani az e rendeletben meghatározott céljaival és feladataival. Ennek érdekében a Bizottsággal és az igazgatási tanáccsal egyetértésben az elért eredmények hatékony értékelésére alkalmas teljesítménymutatókat állít fel. Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt megfontolásra benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és a szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat;”; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani az e rendeletben meghatározott céljaival és feladataival. Ennek érdekében a Bizottsággal és az igazgatási tanáccsal egyetértésben az elért eredmények hatékony értékelésére alkalmas teljesítménymutatókat állít fel. Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt megfontolásra benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és a szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat;”;

| c) | a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni;

| d) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ügyvezető igazgató szükség szerint beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak feladatai elvégzéséről.
  Mindenekelőtt felvázolja a többéves stratégia és az éves munkaprogram előkészítésének aktuális állását.”. |
| --- | --- |

d)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ügyvezető igazgató szükség szerint beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak feladatai elvégzéséről.

Mindenekelőtt felvázolja a többéves stratégia és az éves munkaprogram előkészítésének aktuális állását.”.

| 8. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk
  Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése és felmentése
  (1)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. A kinevezés ötéves időtartamra történik a jelölt érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az 1. cikkben említett területeken szerzett dokumentált tapasztalatai alapján a 10. cikkben említett megfigyelő véleményének meghallgatását követően. Az ügyvezető igazgatót a Bizottság által javasolt legalább három jelöltből kell kiválasztani, akiknek a jegyzékét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt közzétett pályázati felhívást követő nyílt kiválasztási eljárás után állítják össze. Az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.Az igazgatási tanács a felmentést a tanács tagjainak egyharmadától vagy a Bizottságtól kapott felkérés alapján vitatja meg. Az igazgatási tanács a kinevezésről vagy a felmentésről szóló határozatait az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg.
  (2)   Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével egyszer, legfeljebb négy évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre. Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.
  (3)   Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.
  (4)   Az osztályvezetőket érdemeik, dokumentált igazgatási és vezetői készségeik, valamint szakmai hozzáértésük és az 1. cikkben említett területeken szerzett tapasztalataik alapján nevezik ki. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.”. |
| --- | --- |

8.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése és felmentése

(1)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. A kinevezés ötéves időtartamra történik a jelölt érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az 1. cikkben említett területeken szerzett dokumentált tapasztalatai alapján a 10. cikkben említett megfigyelő véleményének meghallgatását követően. Az ügyvezető igazgatót a Bizottság által javasolt legalább három jelöltből kell kiválasztani, akiknek a jegyzékét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt közzétett pályázati felhívást követő nyílt kiválasztási eljárás után állítják össze. Az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.Az igazgatási tanács a felmentést a tanács tagjainak egyharmadától vagy a Bizottságtól kapott felkérés alapján vitatja meg. Az igazgatási tanács a kinevezésről vagy a felmentésről szóló határozatait az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg.

(2)   Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével egyszer, legfeljebb négy évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre. Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.

(3)   Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.

(4)   Az osztályvezetőket érdemeik, dokumentált igazgatási és vezetői készségeik, valamint szakmai hozzáértésük és az 1. cikkben említett területeken szerzett tapasztalataik alapján nevezik ki. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.”.

| 9. | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a kiadványok, a képzések és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatások díjaiból és költségeiből.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a kiadványok, a képzések és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatások díjaiból és költségeiből.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ügyvezető igazgató a tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján elkészíti az ügynökség következő évre előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, és azt a létszámterv tervezetével együtt megküldi az igazgatási tanács részére.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ügyvezető igazgató a tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján elkészíti az ügynökség következő évre előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, és azt a létszámterv tervezetével együtt megküldi az igazgatási tanács részére.”;

| c) | a (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) részére.
  (8)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetés tervezetét az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti az ügynökségnek az előirányzatokra vonatkozó kimutatása és az általános költségvetésre terhelendő támogatás közötti bármely különbség feltüntetésével és magyarázatával együtt.”; |
| --- | --- |

c)

a (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) részére.

(8)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetés tervezetét az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti az ügynökségnek az előirányzatokra vonatkozó kimutatása és az általános költségvetésre terhelendő támogatás közötti bármely különbség feltüntetésével és magyarázatával együtt.”;

| d) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   A költségvetést az igazgatási tanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését az éves munkaprogrammal együtt adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.”. |
| --- | --- |

d)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A költségvetést az igazgatási tanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését az éves munkaprogrammal együtt adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.”.

| 10. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „22. cikk
  Értékelés
  (1)   Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról. A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából relevánsnak tekint.
  (2)   Az értékelésnek ki kell térnie e rendelet hatásának, az ügynökség tevékenysége és munkamódszere hasznosságának, jelentőségének, tényleges hozzáadott értékének és hatékonyságának értékelésére. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét európai és tagállami szinten egyaránt. Ki kell térni az ügynökség feladatainak módosítása iránti esetleges igényre. Az igazgatási tanács a Bizottsággal egyetértésben, az érintett felekkel folytatott konzultációkat követően egyedi megbízást ad a vizsgálat elvégzésére.
  (3)   Az értékelés kézhezvételét követően az igazgatási tanács ajánlásokat ad a Bizottságnak e rendelet, valamint az ügynökség és munkamódszereinek módosítására vonatkozóan. A Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az értékelés megállapításait és az ajánlásokat, amelyeket nyilvánosságra hoznak. Adott esetben csatolnak egy cselekvési tervet ütemtervvel együtt.”; |
| --- | --- |

10.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

Értékelés

(1)   Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról. A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából relevánsnak tekint.

(2)   Az értékelésnek ki kell térnie e rendelet hatásának, az ügynökség tevékenysége és munkamódszere hasznosságának, jelentőségének, tényleges hozzáadott értékének és hatékonyságának értékelésére. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét európai és tagállami szinten egyaránt. Ki kell térni az ügynökség feladatainak módosítása iránti esetleges igényre. Az igazgatási tanács a Bizottsággal egyetértésben, az érintett felekkel folytatott konzultációkat követően egyedi megbízást ad a vizsgálat elvégzésére.

(3)   Az értékelés kézhezvételét követően az igazgatási tanács ajánlásokat ad a Bizottságnak e rendelet, valamint az ügynökség és munkamódszereinek módosítására vonatkozóan. A Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az értékelés megállapításait és az ajánlásokat, amelyeket nyilvánosságra hoznak. Adott esetben csatolnak egy cselekvési tervet ütemtervvel együtt.”;

| 11. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „22b. cikk
  Jelentés az elért eredményekről
  A Bizottság a 22. cikkben említett értékelő jelentés figyelembevételével ...-ig (35) jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben ismerteti, hogy az ügynökség hogyan teljesítette az e rendelet által rárótt további kötelezettségeket, abból a célból, hogy meghatározzák, hogy milyen módon növelhető a hatékonyság, valamint, hogy szükség van-e adott esetben az ügynökség célkitűzéseinek és feladatainak további módosítására. |
| --- | --- |

11.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„22b. cikk

Jelentés az elért eredményekről

A Bizottság a 22. cikkben említett értékelő jelentés figyelembevételével ...-ig (35) jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben ismerteti, hogy az ügynökség hogyan teljesítette az e rendelet által rárótt további kötelezettségeket, abból a célból, hogy meghatározzák, hogy milyen módon növelhető a hatékonyság, valamint, hogy szükség van-e adott esetben az ügynökség célkitűzéseinek és feladatainak további módosítására.

| 12. | A 23. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 23. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 68. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2012. október 4-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

2

(3)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 7. kötet, 3. o.

3

(4)  HL L 129., 2004.4.29., 6. o., magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 74. o.

4

(5)  HL L 283., 2010.10.29., 1. o.

5

(6)  HL L 332., 2000.12.28., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 347. o.

6

(7)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

7

(8)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

8

(9)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

9

(10)  94/157/EK tanácsi határozat (HL L 73., 1994.3.16., 19. o., magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 19. kötet, 291. o.).

10

(11)  77/585/EGK tanácsi határozat (HL L 240., 1977.9.19., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 12. kötet, 135. o.).

11

(12)  1999/802/EK tanácsi határozat (HL L 322., 1999.12.14., 32. o., magyar nyelvű különkiadás, 11. fejezet, 32. kötet, 222. o.).

12

(13)  84/358/EGK tanácsi határozat (HL L 188., 1984.7.16., 7. o., magyar nyelvű különkiadás, 11. fejezet, 15. kötet, 173. o.).

13

(14)  98/249/EGK tanácsi határozat (HL L 104., 1998.4.3., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 28. kötet, 188. o.).

14

(15)  93/550/EGK tanácsi határozat (HL L 267., 1993.10.28., 20. o., magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 19. kötet, 25. o.).

15

(16)  2010. október 19-i 2010/655/EU tanácsi határozat (HL L 285., 2010.10.30., 1. o.).

16

(17)  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

17

(18)  HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

18

(19)  HL L 98., 2008.4.10., 5. o.

19

(20)  Magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.

20

(21)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.

21

(22)

22

| (1*) | HL L 129., 2004.4.29., 6. o. |
| --- | --- |

(1*)

HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

(23)

23

| (2*) | HL L 131., 2009.5.28., 47. o. |
| --- | --- |

(2*)

HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

(24)

24

| (3*) | HL L 314., 2007.12.1., 9. o. |
| --- | --- |

(3*)

HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

(25)

25

| (4*) | HL L 131., 2009.5.28., 114. o. |
| --- | --- |

(4*)

HL L 131., 2009.5.28., 114. o.

(26)

26

| (5*) | HL L 131., 2009.5.28., 57. o. |
| --- | --- |

(5*)

HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

(27)

27

| (6*) | HL L 323., 2008.12.3., 33. o. |
| --- | --- |

(6*)

HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

(28)

28

| (7*) | HL L 255., 2005.9.30., 11. o. |
| --- | --- |

(7*)

HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

(29)

29

| (8*) | HL L 283., 2010.10.29., 1. o. |
| --- | --- |

(8*)

HL L 283., 2010.10.29., 1. o.

(30)

30

| (9*) | HL L 164., 2008.6.25., 19. o. |
| --- | --- |

(9*)

HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(31)

31

| (10*) | HL L 389., 2006.12.30., 1. o. |
| --- | --- |

(10*)

HL L 389., 2006.12.30., 1. o.

(32)

32

| (11*) | HL L 131., 2009.5.28., 11. o.’. |
| --- | --- |

(11*)

HL L 131., 2009.5.28., 11. o.’.

(33)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o., magyar nyelvű különkiadás, 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.”;

33

(34)  HL L 394., 2006.12.30., 1. o.”;

34

(35)  E rendelet hatálybalépésnek időpontjától számított öt évvel.”.

35

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2010. október 28-án benyújtotta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (1).

2011. március 31-én az elnökség a javaslattal kapcsolatban elért eredményekről szóló jelentést továbbított a (Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi) Tanácsnak. Az elnökség két kérdést intézett a miniszterekhez, hogy iránymutatást kérjen a javaslatnak a Tanács előkészítő szervei általi vizsgálatához (2).

2011. június 16-án a (Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi) Tanács általános megközelítést fogadott el a javaslattal kapcsolatban (3).

Az Európai Parlament 2011. december 15-én megszavazta az első olvasat során kialakított álláspontját (4).

Az Európai Parlament szavazását követően tárgyalások indultak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a javaslattal kapcsolatos megállapodás elérése érdekében. 2012. április 12-én létrejött a megállapodás, amelyhez ezt követően 2012. április 17-én az Állandó Képviselők Bizottsága, majd 2012. április 24-én az Európai Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsága (TRAN) is támogatását adta.

A fenti megállapodásra figyelemmel, a jogi és nyelvi ellenőrzést követően a Tanács – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően – 2012. október 4-én elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját.

Munkája során a Tanács kellőképpen figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét (5) is. A Régiók Bizottsága úgy határozott, hogy nem nyilvánít véleményt.

II.   AZ ELSŐ OLVASAT SORÁN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános elemzés

A javasolt rendelet célja az, hogy kiterjessze az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) feladatait úgy, hogy azok tükrözzék az uniós és nemzetközi szinten jelentkező új szükségleteket és fejleményeket, különösen a „harmadik tengerbiztonsági csomag” elfogadásából eredő szükségleteket. A javaslatnak az is célja, hogy mindenekelőtt a 2007-ben megrendelt külső értékelés fényében kiigazítsa az ügynökség irányítási struktúráját.

Noha a Tanács egyetért a Bizottsággal a javaslat céljaiban, azaz abban, hogy az EMSA feladatait és irányítási struktúráját az új körülményekhez kell igazítani, a tanácsi álláspont jelentős módosításokat tartalmaz az eredeti javaslathoz képest. A Tanács mindenekelőtt úgy véli, hogy a bizottsági javaslat nem vette kellőképpen figyelembe azt, hogy az EMSA-nak továbbra is elsődleges feladatkörére, azaz a tengerbiztonságra kell összpontosítania. A Tanács véleménye szerint különösen fontos, hogy akkor, amikor korlátozott pénzügyi és emberi erőforrások állnak rendelkezésre, ezeket az erőforrásokat ne aprózzák el túl sok új feladatra; az EMSA tevékenységeit inkább azokra a területekre kell összpontosítani, amelyeken az ügynökség megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel rendelkezik. Ezért a Tanács olyan megközelítés mellett döntött, amelyben egyértelműen meghatározzák az ügynökség céljait. Emellett az ügynökség feladatait alapvető feladatokra és kiegészítő feladatokra osztotta fel. Az utóbbiakat az ügynökség csak alapos költséghatékonysági vizsgálatot követően végezné.

E megközelítés eredményeként az első olvasatban elfogadott tanácsi álláspont jelentősen módosítja az eredeti bizottsági javaslatot, azt átfogalmazza, több rendelkezését pedig elhagyja.

2.   A Tanács álláspontja egyes kulcsfontosságú kérdések parlamenti módosításaival kapcsolatban

i.   Az ügynökség céljai

A Parlament javaslata szerint az ügynökségnek a szükséges technikai és tudományos támogatással és magas szintű szakértelemmel kell segítenie a tagállamokat és a Bizottságot az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában a magas szintű, egységes és hatékony tengeri biztonság és védelem biztosítása érdekében, felhasználva a tengeri szennyezés, többek között a tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések esetén nyújtott támogatásra, valamint azok megelőzésére és kezelésére irányuló meglévő kapacitásaikat, és kialakítva a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térséget (29. módosítás). A célok az ügynökség elsődleges feladatai, és azok megvalósítása elsőbbséget élvez (30. módosítás).

A Tanács üdvözli az ügynökség céljainak a Parlament által javasolt egyértelmű leírását és a feladatok rangsorolását. Lényegében mindkét módosítás a tanácsi általános megközelítés irányába mutat. Emellett a Tanács belátja, hogy adott esetben célszerű az ügynökség tevékenységeinek általános céljává tenni a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség kialakításának megkönnyítését.

A Tanács azonban nem fogadja el azt, hogy az ügynökség feladatait kiterjesszék a tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzésére (lásd lent a 2. pont ii. alpontjának c) pontját), és ezért a tanácsi álláspont nem tartalmazza a Parlamentnek ezt a módosítását. Ezenkívül a Tanács fontosnak tartja a feladatok egyértelműbb rangsorolását, és ezért az álláspontjában különbséget tesz az alapvető feladatok és a kiegészítő feladatok között.

ii.   Az ügynökség feladatai

A Parlament néhány új feladatot javasolt az ügynökség számára. Ezek közül a legfontosabb a tengerészek képzése, valamint az illegális kereskedelem, a kalózkodás, illetve a tengeri gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések elleni küzdelem.

a)   A tengerészek képzése

Az eredeti bizottsági javaslat nem ír elő semmilyen, a tengerészek képzésével kapcsolatos konkrét feladatot az EMSA számára. A Tanács az általános álláspontjában nem módosította e tekintetben a bizottsági javaslatot.

A Parlament azonban több olyan módosítást is javasolt, amelyek célja az ügynökségnek a tengerészek képzésébe való bevonása:

| — | Az ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot az európai tengerészeti képzés minőségének javítására irányuló politika kidolgozásában és végrehajtásában, valamint a tengerészeti szakmák népszerűsítésében (35. módosítás). |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot az európai tengerészeti képzés minőségének javítására irányuló politika kidolgozásában és végrehajtásában, valamint a tengerészeti szakmák népszerűsítésében (35. módosítás).

| — | Az ügynökségnek együtt kell működnie a tagállamokkal a tengerészek képesítésével és foglalkoztatásával kapcsolatos adatok gyűjtésében és elemzésében a tengerészek képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok európai szinten való megosztása céljából (41. módosítás), továbbá az egységesség biztosítása érdekében a képzési programok harmonizálása céljából (42. módosítás), illetve a tengerészeti képzéssel foglalkozó intézetek közötti Erasmus típusú csererendszer létrehozásának megkönnyítésében (43. módosítás). |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek együtt kell működnie a tagállamokkal a tengerészek képesítésével és foglalkoztatásával kapcsolatos adatok gyűjtésében és elemzésében a tengerészek képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok európai szinten való megosztása céljából (41. módosítás), továbbá az egységesség biztosítása érdekében a képzési programok harmonizálása céljából (42. módosítás), illetve a tengerészeti képzéssel foglalkozó intézetek közötti Erasmus típusú csererendszer létrehozásának megkönnyítésében (43. módosítás).

| — | A szöveget a fenti feladatokat magában foglaló preambulumbekezdéssel kell kiegészíteni (20. módosítás). |
| --- | --- |

—

A szöveget a fenti feladatokat magában foglaló preambulumbekezdéssel kell kiegészíteni (20. módosítás).

A Tanács egyet tud érteni az Európai Parlamenttel abban, hogy az EMSA szerepet vállalhatna a tengerészek képzésével kapcsolatos kérdések terén, de ez nem tartozhat az ügynökség alapvető feladatai közé – kivéve, ha statisztikákról van szó –, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezésére vonatkozó hatáskörét (az EUMSZ 166. cikke). Ezt tükrözi a Tanács álláspontja az alábbi módon:

| — | Az ügynökségnek alapvető feladataként elő kell segítenie a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést a tengerészekre vonatkozó, a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelvvel (6) összhangban továbbított és felhasznált adatok összegyűjtéséhez és elemzéséhez való segítségnyújtás révén (a 2. cikk (4) bekezdésének e) pontja). |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek alapvető feladataként elő kell segítenie a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést a tengerészekre vonatkozó, a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelvvel (6) összhangban továbbított és felhasznált adatok összegyűjtéséhez és elemzéséhez való segítségnyújtás révén (a 2. cikk (4) bekezdésének e) pontja).

| — | Az ügynökségnek kiegészítő feladataként adott esetben segítséget kell nyújtania a Bizottságnak és a tagállamoknak azáltal, hogy elősegíti a tengerészeti képzéssel és oktatással kapcsolatos legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét az Unión belül, és tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról az EUMSZ 166. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása mellett (a 2a. cikk (3) bekezdésének c) pontja). Ezt a rendelkezést a (31) preambulumbekezés részletesen kifejti. |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek kiegészítő feladataként adott esetben segítséget kell nyújtania a Bizottságnak és a tagállamoknak azáltal, hogy elősegíti a tengerészeti képzéssel és oktatással kapcsolatos legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét az Unión belül, és tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról az EUMSZ 166. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása mellett (a 2a. cikk (3) bekezdésének c) pontja). Ezt a rendelkezést a (31) preambulumbekezés részletesen kifejti.

b)   Kalózkodás

A Bizottság a tengerészek képzéséhez hasonlóan nem rendelkezett a kalóztámadások és a tengeri közlekedést érintő más jogellenes cselekmények elleni küzdelemben az EMSA által betöltendő szerepről. A Tanács az általános álláspontjában nem módosította e tekintetben a bizottsági javaslatot.

A Parlament azonban úgy vélte, hogy a kalózkodás és az illegális kereskedelem elleni küzdelemnek az ügynökség alapvető feladatának kell lennie. A Parlament e célból három módosítást illesztett be a szövegbe:

| — | az ügynökség által végzett adatfigyelés és -gyűjtés keretében alapvető információkat kell szerezni például a kalózkodásról (21. módosítás); |
| --- | --- |

—

az ügynökség által végzett adatfigyelés és -gyűjtés keretében alapvető információkat kell szerezni például a kalózkodásról (21. módosítás);

| — | az ügynökségnek közölnie kell az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével az Unió lobogója alatt egyes kockázatos területeken közlekedő hajók pontos helyzetét (22. módosítás); |
| --- | --- |

—

az ügynökségnek közölnie kell az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével az Unió lobogója alatt egyes kockázatos területeken közlekedő hajók pontos helyzetét (22. módosítás);

| — | az ügynökségnek támogatnia kell a Bizottságnak és a tagállamoknak az illegális kereskedelem és a kalózkodás elleni küzdelem keretében tett intézkedéseit (45. módosítás). |
| --- | --- |

—

az ügynökségnek támogatnia kell a Bizottságnak és a tagállamoknak az illegális kereskedelem és a kalózkodás elleni küzdelem keretében tett intézkedéseit (45. módosítás).

A Tanács teljes mértékben tisztában van a kalóztámadások és a tengeri közlekedést érintő más jogellenes cselekmények jelentette növekvő veszéllyel, és az ügynökségnek rendelkezésére állnak olyan adatok, amelyek e tekintetben hasznosak lehetnek. A tanácsi álláspontban ez azáltal tükröződik, hogy az ügynökség alapvető feladatai közé került a földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatok szolgáltatása az illetékes nemzeti hatóságoknak és az érintett uniós szerveknek annak érdekében, hogy az ügynökség hozzájáruljon a kalózkodás és a szándékos jogellenes cselekmények által jelentett veszély miatt hozott intézkedésekhez. Megjegyzendő, hogy az adatokat csak kérésre, a nemzeti és az uniós jogszabályok sérelme nélkül kell szolgáltatni, az alkalmazandó adatvédelmi szabályokra is figyelemmel, valamint az ügynökség igazgatási tanácsa vagy – egyes esetekben – a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelvvel (7) összhangban létrehozott magas szintű irányító csoport által meghatározott adminisztratív eljárásokkal összhangban (a 2. cikk (4) bekezdésének b) pontja). A nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomonkövetési adatok továbbítása szintén az érintett lobogó szerinti tagállam hozzájárulásától is függ (a 2. cikk (4) bekezdése b) pontjának utolsó mondata). A Tanács különösen fontosnak tartja a „szándékos jogellenes cselekmények” kifejezés alkalmazását, mivel ez az unós és a nemzetközi jogban régóta bevett és jól meghatározott fogalom. Továbbá a tanácsi álláspont külön hivatkozik az adatvédelemre, és ezért némileg módosítja a bizalmas adatok biztonságos kezelésével és feldolgozásával foglalkozó 4. cikket. Erre a kérdésre sem a Bizottság, sem a Parlament nem tért ki.

Végezetül: a (32) preambulumbekezés további részleteket tartalmaz a fenti rendelkezések értelmezéséhez.

c)   A gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések

A Bizottság eredeti javaslata korlátozott szerepet biztosított az EMSA számára az olaj- és gázipari mobil tengeri létesítmények biztonságának az elemzése terén. A Tanács az általános megközelítésében ezt kiegészítő feladatként tüntette fel, amely abból áll, hogy az ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot az IMO-követelmények vizsgálatában és a tengeri közlekedést és környezetet esetlegesen fenyegető veszélyekről szóló alapvető információk összegyűjtésében. A Tanács azt is meghatározta, hogy az EMSA nem végez sem vizsgálati tevékenységet, sem pedig az ásványi készletek feltérképezéséhez és kiaknázásához kimondottan kapcsolódó egyéb tevékenységet.

A Parlament ugyanakkor számos módosítást fogadott el az ilyen jellegű környezetszennyezés megelőzésével kapcsolatban. Mindenekelőtt a következőket javasolta:

| — | el kell hagyni a javaslatnak a szennyezés megelőzésére való hivatkozásaiból a „hajókról történő” szövegrészt (29., 30., 71. és 73. módosítás); |
| --- | --- |

—

el kell hagyni a javaslatnak a szennyezés megelőzésére való hivatkozásaiból a „hajókról történő” szövegrészt (29., 30., 71. és 73. módosítás);

| — | el kell hagyni a „mobil” kifejezést azokból a hivatkozásokból, amelyek a tengeri gáz- és olajipari létesítmények biztonságának elemzésével kapcsolatosak (14. és 33. módosítás); |
| --- | --- |

—

el kell hagyni a „mobil” kifejezést azokból a hivatkozásokból, amelyek a tengeri gáz- és olajipari létesítmények biztonságának elemzésével kapcsolatosak (14. és 33. módosítás);

| — | meg kell említeni, hogy az ügynökség szaktudása értékes lehet az olaj- és gázfeltárás és -kitermelés engedélyezésével kapcsolatos útmutatás kialakításában (24. módosítás); |
| --- | --- |

—

meg kell említeni, hogy az ügynökség szaktudása értékes lehet az olaj- és gázfeltárás és -kitermelés engedélyezésével kapcsolatos útmutatás kialakításában (24. módosítás);

| — | tartozzon az EMSA céljai közé a többek között tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzése és kezelése (29. módosítás); |
| --- | --- |

—

tartozzon az EMSA céljai közé a többek között tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzése és kezelése (29. módosítás);

| — | az EMSA nyújtson támogatást az olaj- és gázfeltárás és -kitermelés engedélyezésével kapcsolatban (37. módosítás); |
| --- | --- |

—

az EMSA nyújtson támogatást az olaj- és gázfeltárás és -kitermelés engedélyezésével kapcsolatban (37. módosítás);

| — | az EMSA nyújtson támogatást a tagállamoknak a nyílt tengeri és part menti tengeri létesítményeket, köztük az olaj- és gázipari létesítményeket érintő balesetek kivizsgálásához (47. módosítás); |
| --- | --- |

—

az EMSA nyújtson támogatást a tagállamoknak a nyílt tengeri és part menti tengeri létesítményeket, köztük az olaj- és gázipari létesítményeket érintő balesetek kivizsgálásához (47. módosítás);

| — | az EMSA segítse elő az együttműködést a tengeri olaj- és gázipari létesítmények tekintetében a vészhelyzeti intézkedési tervekkel és a vészhelyzeti készültséggel kapcsolatos tagállami szabályok értékelésekor (49. módosítás); |
| --- | --- |

—

az EMSA segítse elő az együttműködést a tengeri olaj- és gázipari létesítmények tekintetében a vészhelyzeti intézkedési tervekkel és a vészhelyzeti készültséggel kapcsolatos tagállami szabályok értékelésekor (49. módosítás);

| — | az EMSA segítse elő az együttműködést a biztonsággal, megelőzéssel és környezetvédelemmel kapcsolatos tengeri szempontok független, harmadik fél által gyakorolt felügyeletének biztosításában, valamint a készenlétiterv-készítésben (50. módosítás). |
| --- | --- |

—

az EMSA segítse elő az együttműködést a biztonsággal, megelőzéssel és környezetvédelemmel kapcsolatos tengeri szempontok független, harmadik fél által gyakorolt felügyeletének biztosításában, valamint a készenlétiterv-készítésben (50. módosítás).

A Bizottság javaslatával összhangban a Tanács úgy gondolja, hogy célszerű és megvalósítható, hogy az EMSA szerepet kapjon a tengeri létesítmények által okozott szennyezések elhárításában. Az ügynökség rendelkezik az ahhoz szükséges beavatkozási képességekkel, hogy az olajszennyezéseket követően tisztítási műveleteket végezzen, függetlenül attól, hogy a szennyezést hajó vagy tengeri létesítmény okozta. Az ügynökség megfelelő szakértelemmel rendelkezik továbbá az egyéb veszélyes és mérgező anyagok által okozott szennyezések területén ahhoz, hogy segítséget nyújtson az ilyen fajta szennyezés által sújtott államoknak. Mindazonáltal a Tanács korainak tartja, hogy megnöveljék az ügynökség szerepét a tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzése terén. Ahogy azt fent már említettük, az EMSA-nak azokra a területekre kellene a tevékenységeit összpontosítania, amelyeken megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel rendelkezik. Ezért a Tanács álláspontja nem tartalmazza a Parlament e kérdéssel kapcsolatos módosításait.

Ugyanakkor a Parlament számára jelentőséggel bíró kérdések közül néhánnyal a tanácsi álláspont is foglalkozik. Mindenekelőtt a Tanács új, szélesebb körű értelmezést vezet be a tengeri szennyezést illetően, amely így nemcsak az olajszennyezést foglalja magában, hanem az egyéb veszélyes és mérgező anyagok általi szennyezést is ((3) preambulumbekezdés). Az ügynökség alapvető feladatai közé tartozik majd az, hogy CleanSeaNet szolgáltatásának felhasználásával segítséget nyújt az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengeri olajszennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kíséréséhez (a 2. cikk (4) bekezdésének g) pontja és a (22) preambulumbekezdés), ami a Parlament 15. és 48. módosításával is összhangban áll. Kiegészítő feladatként az ügynökség adott esetben segíthetné a Bizottságot az IMO-követelmények vizsgálatában és a tengeri közlekedést és környezetet esetlegesen fenyegető veszélyekről szóló alapvető információk összegyűjtésében (a 2a. cikk (2) bekezdésének e) pontja).

Végezetül: a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy az elért eredményekről szóló jelentésben vizsgálja meg, hogy az ügynökség – megalapozott és elismert szakértelme és eszközei alapján – milyen potenciális hozzájárulást nyújthat majd a tengeri olaj- és gázkutatási, -feltárási, illetve -kitermelési tevékenységek biztonságáról szóló, a későbbiekben elfogadásra kerülő jogalkotási aktus végrehajtásához, különösen ami a tengeri gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzésének kérdését illeti ((44) preambulumbekezdés).

d)   Az ügynökségre ruházott egyéb új feladatok

A Tanács kis változtatásokkal figyelembe vette a Parlament 38. módosítását, amelynek alapján az ügynökséget megbízzák azzal a feladattal, hogy valamely tagállam kérésére az elismert szervezetek EMSA általi ellenőrzéseiből származó, megfelelő információkat átadja annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 2009/15/EK irányelv (8) 9. cikke szerinti és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélküli ellenőrzéséhez (a 2. cikk (3) bekezdésének c) pontja). A Tanács véleménye szerint az ügynökség részéről való ilyen információmegosztás többletértéket jelenthet a kérelmező tagállam számára.

A Parlament több módosítást terjesztett be a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozására és az ehhez szorosan kapcsolódó kérdésekre – így az e-tengerészetre és a „kék övezet” projektre – vonatkozóan (12., 16., 17., 19., 27., 29. és 33. módosítás).

A Parlament javaslata szerint az ügynökségnek segítenie kellene a Bizottságot a „kék övezet” projekt kidolgozásában és megvalósításában (16., 17. és 33. módosítás). A Tanács hasonló rendelkezést illesztett be saját általános megközelítésébe, de ezt a feladatot a kiegészítő feladatok közé sorolta. Ily módon tehát a „kék övezet” koncepció a kiegészítő feladatok között szerepel a 2a. cikk (3) bekezdésének a) pontjában azon szakpolitikák és projektek egyikeként, amelyek hozzájárulnak a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához.

Továbbá a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség szerepel az ügynökség céljai között (az 1. cikk (3) bekezdése) is, valamint a tanácsi álláspont 2a. cikke (3) bekezdésének a) pontja, illetve a (15), (17), (28) és (45) preambulumbekezdése is megemlíti. A Tanács e korlátok nélküli térség elérését segítő egyik eszközként különösen fontosnak tartja a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU irányelvet (9), és ezért az ügynökség egyik alapvető feladataként elősegíti a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést azáltal, hogy megkönnyíti a SafeSeaNet-en keresztül az adatok elektronikus továbbítását, és támogatja az egyablakos rendszerek kialakítását (a 2. cikk (4) bekezdésének i. pontja). Ezenkívül támogatást nyújt majd a tagállamoknak az irányelv végrehajtásához ((15) preambulumbekezdés).

A bizottsági javaslattal és a tanácsi általános megközelítéssel ellentétben a Parlament azt javasolta, hogy az ügynökség ne vegyen részt a belvízi közlekedéssel kapcsolatos feladatokban. A Tanács véleménye szerint azonban hasznos lehet az ügynökséget azzal a korlátozott, jól körülhatárolt kiegészítő feladattal megbízni, hogy információkat nyújtson a belvízi hajókat osztályozó társaságokkal kapcsolatban (a 2a. cikk (2) bekezdésének f) pontja és a (25) preambulumbekezdés), valamint hogy térképezze fel a folyami információs rendszer (River Information Services System) és a tengeri közlekedési információs rendszerek közötti információmegosztás lehetőségeit (a 2a. cikk (3) bekezdésének b) pontja és a (26) preambulumbekezdés). Ezért a Tanács álláspontja nem tartalmazza a Parlament 33. módosításának ezt a részét.

iii.   Az ügynökség irányítási struktúrája

Az EMSA-ról szóló rendeletet módosító bizottsági javaslat egyik fő célja az ügynökség irányítási struktúrájának a módosítása.

A Tanács nagy mértékben támogatja a bizottsági javaslat célját, azaz azt, hogy az irányítási struktúrát a 2008. júniusi külső értékelés ténymegállapításainak és ajánlásainak megfelelően ki kell igazítani. A Tanács azonban nem tud ebben a kérdésben a bizottsági javaslat valamennyi elemével egyetérteni. Emellett a Parlament is számos módosítást terjesztett be.

Az intézmények közötti nézetkülönbségek fő pontjai a következők: a tagállamokban tett látogatásokra és a harmadik országokban végzett ellenőrzésekre vonatkozó döntéshozatali eljárás, a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó rendelkezések, az igazgatási tanács tagjaira vonatkozó (az összeférhetetlenséggel és a hivatali idővel kapcsolatos) egyes rendelkezések, valamint az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó eljárás, és hivatali idejének időtartama.

a)   Látogatások és ellenőrzések

A Bizottság azt javasolta, hogy az ellenőrzésekre vonatkozó eljárást végrehajtási aktusban határozzák meg, ne pedig az igazgatási tanács határozatával, ahogy ez jelenleg történik. Erre vonatkozóan a Parlament olyan irányú módosításokat javasolt, amelyek szerint az ellenőrzésekről felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kellene dönteni (25., 26., 55., 81., 82. és 83. módosítás).

A Tanács véleménye szerint e megoldások egyike sem megfelelő. A jelenlegi rendszer jól működik, és az igazgatási tanács a legalkalmasabb szerv annak eldöntésére, hogy a látogatásokat illetően milyen eljárást alkalmazzanak. Mindazonáltal a Tanács további védintézkedést vezetett be arra az esetre, ha a Bizottság nem értene egyet az igazgatási tanács által megszabott eljárással. Ebben az esetben az igazgatási tanácsnak felül kell vizsgálnia az eljárást, és azt második olvasatban – esetleg módosított formában – kell elfogadnia, mégpedig vagy a Bizottság képviselőit is beszámítva kétharmados többséggel, vagy pedig a tagállamok képviselőinek egyhangú döntésével (a 10. cikk (2) bekezdésének g) pontjával és a (39) preambulumbekezdéssel együtt értelmezett 3. cikk).

A Parlament által ezzel kapcsolatban javasolt többi módosítást illetően a Tanács véleménye az, hogy nem célszerű bevonni az ügynökséget a környezeti hatásvizsgálatok felülvizsgálatába, illetve a tagállamokban a Bizottság kérésére végzett ellenőrzésekbe (54. módosítás). Az 56. módosítást tekintve a Tanács egyetért azzal, hogy egy látogatási vagy ellenőrzési ciklus általános lezárásakor fontos szempont a meglévő intézkedések költséghatékonysága, de véleménye szerint nem szükséges szabályokat meghatározni arra vonatkozóan, hogy a látogatásokról szóló jelentéseket a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni, mivel a nyilvánosság tájékoztatásával kapcsolatos szabályok a rendelet más részeiben találhatók (lásd a jelenlegi rendelet 4. cikkének (2) bekezdését).

b)   A nemek közötti egyensúly

A Bizottsági javaslat nem tartalmazott külön rendelkezést a nemek közötti egyensúly kérdésére vonatkozóan. A Tanács az általános megközelítésében ügyelt arra, hogy (a jelenlegi rendelettel összhangban) a nemeket tekintve semleges megfogalmazást alkalmazzon, amikor az ügyvezető igazgatóról tesz említést. A Parlament azonban néhány módosítást végzett azért, hogy az igazgatási tanácsban, valamint az elnök, az alelnök és a harmadik országbeli képviselők megválasztásakor garantált legyen a nemek kiegyensúlyozott képviselete (8., 88. és 90. módosítás).

A Tanács természetesen egyetért a nemek közötti egyensúly elvével. A gyakorlatban azonban nehéznek bizonyulhat az igazgatási tanácsban biztosítani a nemek közötti tökéletes egyensúlyt, különösen a kisebb tengerészeti hatóságok esetében. A harmadik országbeli képviselőket illetően pedig az Unió nem diktálhatja e képviselők kinevezésének a feltételeit.

A Tanács mindazonáltal beillesztett egy rendelkezést a 11. cikk (1) bekezdésébe annak érdekében, hogy mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság törekedjen a férfiak és a nők kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatási tanácsban. Emellett a (9) preambulumbekezdés ajánlást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az igazgatási tanács tagjainak kinevezése, az igazgatási tanács elnökének és alelnökének megválasztása, valamint az ügynökség osztályvezetőinek kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására.

c)   Az igazgatási tanács tagjaival kapcsolatos rendelkezések

A Bizottság nem javasolt külön szabályokat az igazgatási tanács tagjai tekintetében esetlegesen fennálló összeférhetetlenségre vonatkozóan, és nem módosította a jelenlegi hivatali időt sem (öt évre szól, és egyszer megújítható). A Tanács az általános álláspontjában nem javasolt e tekintetben módosításokat a bizottsági javaslathoz képest.

A Parlament ugyanakkor javaslatot tett egy, az összeférhetetlenségre vonatkozó külön rendelkezés beillesztésére, amelynek értelmében az igazgatási tanács tagjai kötelesek lennének aláírni egy írásbeli nyilatkozatot minden olyan közvetlen vagy közvetett érdekeltségükről, amely érintheti a függetlenségüket. Emellett tartózkodniuk kellene az e kérdésekkel kapcsolatos szavazástól is (62. módosítás). A Parlament továbbá a hivatali idő négy évre rövidítését javasolta, egyszeri megújítási lehetőséggel (63. módosítás).

A jelenlegi rendelet már tartalmaz egy rendelkezést az igazgatási tanácsnak a leginkább érintett ágazatok képviselőiként kinevezett tagjait érintő összeférhetetlenségre vonatkozóan (a 13. cikk (4) bekezdése). Ezért a Tanács célszerűbbnek és egyszerűbbnek tartja azt, ha ezt a már létező rendelkezést módosítanák oly módon, hogy az az igazgatási tanács valamennyi tagjára alkalmazandó legyen.

Ami az igazgatási tanács tagjainak hivatali idejét illeti, az első olvasatban elfogadott tanácsi álláspont azt négy évre rövidíti, de egynél többször megújíthatóvá teszi azért, hogy figyelembe vegye egyes tengerészeti hatóságok esetleges nehézségeit a téren, hogy megfelelő jelölteket találjanak (a 11. cikk (3) bekezdése).

d)   Az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó eljárás

Az ügyvezető igazgatót jelenleg az igazgatási tanács nevezi ki, és a Bizottság jogosult arra, hogy jelölteket javasoljon.

A Bizottság javaslatában magát nevezte meg a jelöltekre való javaslattételre kizárólagosan jogosult szervként. Az ügyvezető igazgatót öt évre neveznék ki, és hivatali ideje legfeljebb három évvel lenne meghosszabbítható. Emellett a kinevezést megelőzően a kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot a Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.

A Tanács az általános megközelítésében elfogadta a hivatali idő javasolt időtartamát (öt + három év). A Tanács véleménye szerint azonban a hivatali időnek csak egyszer kellene megújíthatónak lennie. Ezenkívül a Tanács nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy be kellene vonni a parlamenti bizottságot a kiválasztott jelölt kinevezése előtt. Végezetül: a Tanács el tudja fogadni a Bizottság kizárólagos jogát arra, hogy jelölteket javasoljon, de néhány védintézkedést illesztett be annak érdekében, hogy garantált legyen a nyitott, tisztességes és átlátható kiválasztási eljárás. Ebbe beletartozik az, hogy a Bizottság köteles legalább három jelöltet javasolni (a 16. cikk (1) bekezdése), és kinevezni az igazgatási tanács tagjai közül egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri a Bizottság kiválasztási eljárását (a 10. cikk (2) bekezdésének m) pontja). A (42) preambulumbekezdés e rendelkezések értelmezését célzó további részleteket tartalmaz, köztük egy, a személyes adatok védelmére való hivatkozást.

A Parlament a bizottsági javaslatot oly módon módosította, hogy a hivatali idő megújításának időtartamát öt évre növelte (72. módosítás). Ezenkívül azt javasolta, hogy a parlamenti bizottságot jobban be kell vonni a kiválasztási eljárásba azáltal, hogy az véleményt ad a kiválasztott jelöltről, amelyet a kinevezést (71. módosítás) és az újbóli kinevezést (72. módosítás) megelőzően figyelembe kell venni.

Az első olvasatban elfogadott tanácsi álláspont a hivatali idő lehetséges meghosszabbításának időtartamát legfeljebb négy évben határozza meg. Jogot biztosít továbbá a Parlament számára, hogy a kiválasztott jelöltet véleménycserére hívja. A Tanács ugyanakkor nem tartja helyénvalónak azt, hogy a Parlamentet és a Tanácsot bevonják a kiválasztási eljárásba. Ennek a Bizottság és az igazgatási tanácsi tagok előjogának kell lennie.

3.   Az Európai Parlament által elfogadott más módosítások

A fentiekben nem említett parlamenti módosításokkal kapcsolatos tanácsi álláspont alább olvasható.

| — | Az „Erika” és a „Prestige” nevű olajszállító tartályhajó balesetének megemlítése (1. és 2. módosítás): a tanácsi álláspont e módosítások némileg átszövegezett változatát tartalmazza az (1) és (2) preambulumbekezdésben. |
| --- | --- |

—

Az „Erika” és a „Prestige” nevű olajszállító tartályhajó balesetének megemlítése (1. és 2. módosítás): a tanácsi álláspont e módosítások némileg átszövegezett változatát tartalmazza az (1) és (2) preambulumbekezdésben.

| — | Az ügynökség hatáskörei módosításának megemlítése a külső értékelés ajánlásai között (3. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást a (4) preambulumbekezdésben tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az ügynökség hatáskörei módosításának megemlítése a külső értékelés ajánlásai között (3. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást a (4) preambulumbekezdésben tartalmazza.

| — | Az ügynökség új feladatainak alátámasztásakor a kiemelt feladatokra összpontosításnak, az Unió költségvetési korlátainak és az átfedések elkerülésének az említése (4. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva az (5) preambulumbekezdésben tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az ügynökség új feladatainak alátámasztásakor a kiemelt feladatokra összpontosításnak, az Unió költségvetési korlátainak és az átfedések elkerülésének az említése (4. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva az (5) preambulumbekezdésben tartalmazza.

| — | Az ügynökség személyi állományának az átszervezését a tagállami ügynökségekkel kell koordinálni (5. módosítás), illetve az ügynökség új feladatainak ellátásához növelni kell az ügynökség erőforrásait (7. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a két módosítást nem tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az ügynökség személyi állományának az átszervezését a tagállami ügynökségekkel kell koordinálni (5. módosítás), illetve az ügynökség új feladatainak ellátásához növelni kell az ügynökség erőforrásait (7. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a két módosítást nem tartalmazza.

| — | Egyes feladatok európai szinten hatékonyabban végezhetők (6. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva a (7) preambulumbekezdésben tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Egyes feladatok európai szinten hatékonyabban végezhetők (6. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva a (7) preambulumbekezdésben tartalmazza.

| — | Az ügynökségnek a harmadik országokkal folytatott technikai és tudományos együttműködés révén elő kell mozdítania az Unió tengerbiztonsági politikáját (9. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva a (12) preambulumbekezdésben tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek a harmadik országokkal folytatott technikai és tudományos együttműködés révén elő kell mozdítania az Unió tengerbiztonsági politikáját (9. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva a (12) preambulumbekezdésben tartalmazza.

| — | Az ügynökségnek további költséghatékony intézkedésekkel kell támogatnia a tengeri szennyezés – többek között a tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések – elleni küzdelmet (10. módosítás): e módosítás lényegét a (21) preambulumbekezdés foglalja magában. |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek további költséghatékony intézkedésekkel kell támogatnia a tengeri szennyezés – többek között a tengeri olaj- és gázipari létesítmények által okozott szennyezések – elleni küzdelmet (10. módosítás): e módosítás lényegét a (21) preambulumbekezdés foglalja magában.

| — | Az ügynökség feladatait világosan és pontosan meg kell határozni, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést (11. módosítás): e módosítás lényegét a tanácsi álláspont (6) preambulumbekezdése foglalja magában. |
| --- | --- |

—

Az ügynökség feladatait világosan és pontosan meg kell határozni, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést (11. módosítás): e módosítás lényegét a tanácsi álláspont (6) preambulumbekezdése foglalja magában.

| — | A hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv (10) szerinti végrehajtás hatékonyságának és a szankcióknak a megemlítése (13. módosítás): a tanácsi álláspont a (19) preambulumbekezdésben felszólítja a Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást ezen irányelv végrehajtásának a hatékonyságáról és következetességéről. |
| --- | --- |

—

A hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv (10) szerinti végrehajtás hatékonyságának és a szankcióknak a megemlítése (13. módosítás): a tanácsi álláspont a (19) preambulumbekezdésben felszólítja a Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást ezen irányelv végrehajtásának a hatékonyságáról és következetességéről.

| — | Az egységes európai tengeri szállítási térség kialakításához való hozzájárulás érdekében szinergiát kell teremteni a nemzeti végrehajtó hatóságok között, ideértve a nemzeti parti őrségeket is (18. módosítás): a tanácsi álláspont a (30) preambulumbekezdésben felszólítja a Bizottságot, hogy – szigorú feltételek mellett –készítsen megvalósíthatósági tanulmányt a különböző partvédelmi funkciók közötti koordináció és együttműködés megerősítéséről. |
| --- | --- |

—

Az egységes európai tengeri szállítási térség kialakításához való hozzájárulás érdekében szinergiát kell teremteni a nemzeti végrehajtó hatóságok között, ideértve a nemzeti parti őrségeket is (18. módosítás): a tanácsi álláspont a (30) preambulumbekezdésben felszólítja a Bizottságot, hogy – szigorú feltételek mellett –készítsen megvalósíthatósági tanulmányt a különböző partvédelmi funkciók közötti koordináció és együttműködés megerősítéséről.

| — | Az ügynökségnek és a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló memorandum (Párizsi Memorandum) titkárságának szorosan együtt kell működniük egymással (23. módosítás): a tanácsi álláspont több hivatkozást is tartalmaz a Párizsi Memorandumra, melyek közül az egyik a hatékonyság érdekében folytatott szoros együttműködéssel kapcsolatos ((33) és (38) preambulumbekezdés, a 2. cikk (4) bekezdésének h) pontja, valamint a 2. cikk (5) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Az ügynökségnek és a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló memorandum (Párizsi Memorandum) titkárságának szorosan együtt kell működniük egymással (23. módosítás): a tanácsi álláspont több hivatkozást is tartalmaz a Párizsi Memorandumra, melyek közül az egyik a hatékonyság érdekében folytatott szoros együttműködéssel kapcsolatos ((33) és (38) preambulumbekezdés, a 2. cikk (4) bekezdésének h) pontja, valamint a 2. cikk (5) bekezdése).

| — | A költségvetési rendelet említése (28. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva a (46) preambulumbekezdésben tartalmazza. |
| --- | --- |

—

A költségvetési rendelet említése (28. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva a (46) preambulumbekezdésben tartalmazza.

| — | Technikai segítségnyújtás a Bizottságnak a kikötővédelem területén (31. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Technikai segítségnyújtás a Bizottságnak a kikötővédelem területén (31. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza.

| — | Segítségnyújtás a Bizottságnak egyes nemzetközi vagy regionális szervezetek munkájában való részvételhez szükséges rendelkezések aktualizálásában továbbfejlesztésében (32. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. A Tanács véleménye szerint a tagállamok és a Bizottság között e területen folyó együttműködés elősegítése terén az ügynökség által betöltött szerepet a technikai segítségnyújtásra kell korlátozni (a 2. cikk (4) bekezdésének h) pontja, valamint a (34) és (35) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a Bizottságnak egyes nemzetközi vagy regionális szervezetek munkájában való részvételhez szükséges rendelkezések aktualizálásában továbbfejlesztésében (32. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. A Tanács véleménye szerint a tagállamok és a Bizottság között e területen folyó együttműködés elősegítése terén az ügynökség által betöltött szerepet a technikai segítségnyújtásra kell korlátozni (a 2. cikk (4) bekezdésének h) pontja, valamint a (34) és (35) preambulumbekezdés).

| — | Információcsere a Bizottsággal minden egyéb olyan szakpolitikával kapcsolatban, amely az ügynökség hatásköreit és szakértelmét figyelembe véve megfelelő lehet (34. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. A gyakorlatban azonban e kérdéssel a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontja részletesebben foglalkozik. |
| --- | --- |

—

Információcsere a Bizottsággal minden egyéb olyan szakpolitikával kapcsolatban, amely az ügynökség hatásköreit és szakértelmét figyelembe véve megfelelő lehet (34. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. A gyakorlatban azonban e kérdéssel a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontja részletesebben foglalkozik.

| — | Kutatási projektek elemzése (36. módosítás): e módosítás lényegét a tanácsi álláspont 2. cikke (2) bekezdésének c) pontja foglalja magában. |
| --- | --- |

—

Kutatási projektek elemzése (36. módosítás): e módosítás lényegét a tanácsi álláspont 2. cikke (2) bekezdésének c) pontja foglalja magában.

| — | Segítségnyújtás a Bizottságnak a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK rendeletben (11) említett egyes feladatok ellátása terén (39. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a Bizottságnak a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK rendeletben (11) említett egyes feladatok ellátása terén (39. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza.

| — | A tengeri szennyezés elhárítására irányuló tevékenységek támogatása a megfelelő technikai eszközök rendelkezésre bocsátásával (40. módosítás): a tanácsi álláspont e módosítás lényegét a 2. cikk (3) bekezdésének d) pontjában, pontosabb megfogalmazásban tünteti fel. |
| --- | --- |

—

A tengeri szennyezés elhárítására irányuló tevékenységek támogatása a megfelelő technikai eszközök rendelkezésre bocsátásával (40. módosítás): a tanácsi álláspont e módosítás lényegét a 2. cikk (3) bekezdésének d) pontjában, pontosabb megfogalmazásban tünteti fel.

| — | Technikai szaktanácsadás biztosítása a hajógyártás vagy a tengeri közlekedéshez kapcsolódó bármely egyéb tevékenység területén a környezetkímélő technológiák használatának javítása és a biztonság szintjének növelése céljából (44. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást egészében véve nem tartalmazza, de a (24) preambulumbekezdés általában véve megemlíti a környezetkímélőbb tengeri közlekedést. |
| --- | --- |

—

Technikai szaktanácsadás biztosítása a hajógyártás vagy a tengeri közlekedéshez kapcsolódó bármely egyéb tevékenység területén a környezetkímélő technológiák használatának javítása és a biztonság szintjének növelése céljából (44. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást egészében véve nem tartalmazza, de a (24) preambulumbekezdés általában véve megemlíti a környezetkímélőbb tengeri közlekedést.

| — | Makroregionális uniós politika kidolgozása és megvalósítása (46. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Makroregionális uniós politika kidolgozása és megvalósítása (46. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást nem tartalmazza.

| — | Statisztikák, információk és adatok szolgáltatása révén annak lehetővé tétele a Bizottság és a tagállamok számára, hogy értékeljék a meglévő intézkedések költséghatékonyságát (51. módosítás): ezt a módosítást a tanácsi álláspont 2. cikke (4) bekezdésének d) pontja tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Statisztikák, információk és adatok szolgáltatása révén annak lehetővé tétele a Bizottság és a tagállamok számára, hogy értékeljék a meglévő intézkedések költséghatékonyságát (51. módosítás): ezt a módosítást a tanácsi álláspont 2. cikke (4) bekezdésének d) pontja tartalmazza.

| — | A tengeri rendkívüli események éves áttekintése (91. módosítás): a tanácsi álláspontban e módosítás lényege a tengeri balesetekről és rendkívüli eseményekről szóló 2. cikk (4) bekezdésének c) pontjába beillesztve jelenik meg. |
| --- | --- |

—

A tengeri rendkívüli események éves áttekintése (91. módosítás): a tanácsi álláspontban e módosítás lényege a tengeri balesetekről és rendkívüli eseményekről szóló 2. cikk (4) bekezdésének c) pontjába beillesztve jelenik meg.

| — | Technikai segítségnyújtás az európai szomszédságpolitika partnerországainak, ahogyan és amikor az indokolt (53. módosítás): a tanácsi álláspont nem tartalmazza ezt a módosítást, de a 2. cikk (5) bekezdésének a szövege nagyon hasonló a Parlament által javasolt szöveghez. |
| --- | --- |

—

Technikai segítségnyújtás az európai szomszédságpolitika partnerországainak, ahogyan és amikor az indokolt (53. módosítás): a tanácsi álláspont nem tartalmazza ezt a módosítást, de a 2. cikk (5) bekezdésének a szövege nagyon hasonló a Parlament által javasolt szöveghez.

| — | A regionális központok létrehozására vonatkozó további feltételek (57. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva az 5. cikk (3) bekezdésében tartalmazza. |
| --- | --- |

—

A regionális központok létrehozására vonatkozó további feltételek (57. módosítás): a tanácsi álláspont ezt a módosítást némileg módosítva az 5. cikk (3) bekezdésében tartalmazza.

| — | Néhány módosítás, amelyekkel a költségvetési eljárásokat a vonatkozó jogi aktusokban bekövetkezett változásokhoz igazítják (58., 60. és a 68. módosítás első fele; 70., 74., 75. és 76. módosítás): a tanácsi álláspont e módosítások mindegyikét tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Néhány módosítás, amelyekkel a költségvetési eljárásokat a vonatkozó jogi aktusokban bekövetkezett változásokhoz igazítják (58., 60. és a 68. módosítás első fele; 70., 74., 75. és 76. módosítás): a tanácsi álláspont e módosítások mindegyikét tartalmazza.

| — | A Parlament véleményének figyelembevétele, amikor az ügynökség igazgatási tanácsa elfogadja a többéves stratégiát (59. módosítás), konzultáció a Parlament illetékes bizottságával, amikor az ügyvezető igazgató elkészíti a többéves stratégiát (66. módosítás) és a többéves személyzeti politikai tervet (67. módosítás), valamint véleménycsere a Parlament illetékes bizottságával az éves munkaprogramról (a 68. módosítás második fele): a tanácsi álláspont nem tartalmazza ezeket a módosításokat, de külön említést tesz arról, hogy figyelembe kell venni a Bizottság írásbeli véleményét (a 10. cikk (2) bekezdésének ca) pontja, vagy konzultálni kell a Bizottsággal ezekről a dokumentumokról (a 15. cikk (2) bekezdésének a) és aa) pontja). Ezenkívül az ügyvezető igazgatónak be kell számolnia a Parlamentnek és a Tanácsnak mindenekelőtt a többéves stratégia és az éves munkaprogram előkészítésének aktuális állásáról (a 15. cikk (3) bekezdése). |
| --- | --- |

—

A Parlament véleményének figyelembevétele, amikor az ügynökség igazgatási tanácsa elfogadja a többéves stratégiát (59. módosítás), konzultáció a Parlament illetékes bizottságával, amikor az ügyvezető igazgató elkészíti a többéves stratégiát (66. módosítás) és a többéves személyzeti politikai tervet (67. módosítás), valamint véleménycsere a Parlament illetékes bizottságával az éves munkaprogramról (a 68. módosítás második fele): a tanácsi álláspont nem tartalmazza ezeket a módosításokat, de külön említést tesz arról, hogy figyelembe kell venni a Bizottság írásbeli véleményét (a 10. cikk (2) bekezdésének ca) pontja, vagy konzultálni kell a Bizottsággal ezekről a dokumentumokról (a 15. cikk (2) bekezdésének a) és aa) pontja). Ezenkívül az ügyvezető igazgatónak be kell számolnia a Parlamentnek és a Tanácsnak mindenekelőtt a többéves stratégia és az éves munkaprogram előkészítésének aktuális állásáról (a 15. cikk (3) bekezdése).

| — | Az igazgatási tanács tagjaitól elvárt tapasztalatok és szakértelem pontos meghatározása (61. módosítás): a tanácsi álláspont nem tartalmazza ezt a módosítást, de egyszerűsíti a szöveget azáltal, hogy általános említést tesz a szakmai tapasztalatokról és a szakértelemről, az 1. cikkben – azaz az ügynökség általános céljai között – említett területekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

Az igazgatási tanács tagjaitól elvárt tapasztalatok és szakértelem pontos meghatározása (61. módosítás): a tanácsi álláspont nem tartalmazza ezt a módosítást, de egyszerűsíti a szöveget azáltal, hogy általános említést tesz a szakmai tapasztalatokról és a szakértelemről, az 1. cikkben – azaz az ügynökség általános céljai között – említett területekre vonatkozóan.

| — | A Bizottság szavazati hányada az igazgatási tanácsban (64. és 65. módosítás): a tanácsi álláspont ezeket a módosításokat nem tartalmazza. |
| --- | --- |

—

A Bizottság szavazati hányada az igazgatási tanácsban (64. és 65. módosítás): a tanácsi álláspont ezeket a módosításokat nem tartalmazza.

| — | Azok az elemek, amelyeknek szerepelniük kell az ügynökség külső értékelésében (77. és 78. módosítás): a tanácsi álláspont ezeket a módosításokat némileg módosítva a 22. cikkben tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Azok az elemek, amelyeknek szerepelniük kell az ügynökség külső értékelésében (77. és 78. módosítás): a tanácsi álláspont ezeket a módosításokat némileg módosítva a 22. cikkben tartalmazza.

| — | Megvalósíthatósági tanulmány a nemzeti parti őrségek összehangolását biztosító rendszerről (79. módosítás): a tanácsi álláspont a rendelkező részben nem tartalmazza ezt a módosítást, de a (30) preambulumbekezdés említést tesz egy ilyen megvalósíthatósági tanulmányról. |
| --- | --- |

—

Megvalósíthatósági tanulmány a nemzeti parti őrségek összehangolását biztosító rendszerről (79. módosítás): a tanácsi álláspont a rendelkező részben nem tartalmazza ezt a módosítást, de a (30) preambulumbekezdés említést tesz egy ilyen megvalósíthatósági tanulmányról.

| — | Jelentés az elért eredményekről, amely bemutatja, hogy az EMSA és a Párizsi Memorandum nagyobb mértékű összehangolása révén milyen hatékonyságnövekedés valósult meg, valamint hogy a tagállamok milyen hatékonyan hajtják végre a 2005/35/EK irányelvet (80. módosítás): a tanácsi álláspont a rendelkező részben nem tartalmazza ezt a módosítást. Ugyanakkor, ahogy ezt fent már említettük, több hivatkozást is tartalmaz a Párizsi Memorandumra ((33) és (38) preambulumbekezdés, a 2. cikk (4) bekezdésének h) pontja és a 2. cikk (5) bekezdése), valamint a (19) preambulumbekezdésben említést tesz a 2005/35/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság által készítendő jelentésről. |
| --- | --- |

—

Jelentés az elért eredményekről, amely bemutatja, hogy az EMSA és a Párizsi Memorandum nagyobb mértékű összehangolása révén milyen hatékonyságnövekedés valósult meg, valamint hogy a tagállamok milyen hatékonyan hajtják végre a 2005/35/EK irányelvet (80. módosítás): a tanácsi álláspont a rendelkező részben nem tartalmazza ezt a módosítást. Ugyanakkor, ahogy ezt fent már említettük, több hivatkozást is tartalmaz a Párizsi Memorandumra ((33) és (38) preambulumbekezdés, a 2. cikk (4) bekezdésének h) pontja és a 2. cikk (5) bekezdése), valamint a (19) preambulumbekezdésben említést tesz a 2005/35/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság által készítendő jelentésről.

III.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács az első olvasatban elfogadott álláspontjának kialakítása során teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasatban elfogadott álláspontját. Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy az első olvasatban elfogadott álláspontja a módosítások jelentős részét – teljes egészükben, részben vagy lényegüket tekintve – magában foglalja.

---

(1)  15717/10.

(2)  7644/11.

(3)  11769/11.

(4)  T7-0581/2011.

(5)  HL C 107., 2011.4.6., 68. o.

(6)  HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

(7)  HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

(8)  HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

(9)  HL L 283., 2010.10.29., 1. o.

(10)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

(11)  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

---

| 16.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 352/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 352/23

---

A TANÁCS 11/2012/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Tanács által 2012. október 4-én elfogadott szöveg

(11/2012/EU)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések a közös kereskedelempolitika keretébe tartoznak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint a közös kereskedelempolitika területén az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ennek megfelelően e területen kizárólag az Unió alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust. A tagállamok csak annyiban tehetnek így, amennyiben erre őket az Unió az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban felhatalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések a közös kereskedelempolitika keretébe tartoznak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint a közös kereskedelempolitika területén az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ennek megfelelően e területen kizárólag az Unió alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust. A tagállamok csak annyiban tehetnek így, amennyiben erre őket az Unió az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban felhatalmazza.

| (2) | Ezenkívül az EUMSZ harmadik része IV. címének 4. fejezete közös szabályokat állapít meg a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásokra, többek között a beruházással összefüggő tőkemozgásokra is. Ezeket a szabályokat érinthetik a tagállamok által kötött, külföldi beruházásokkal kapcsolatos nemzetközi megállapodások. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül az EUMSZ harmadik része IV. címének 4. fejezete közös szabályokat állapít meg a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásokra, többek között a beruházással összefüggő tőkemozgásokra is. Ezeket a szabályokat érinthetik a tagállamok által kötött, külföldi beruházásokkal kapcsolatos nemzetközi megállapodások.

| (3) | Ez a rendelet nem sérti az Unió és tagállamai közötti, az EUMSZ szerinti hatáskörmegosztást. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet nem sérti az Unió és tagállamai közötti, az EUMSZ szerinti hatáskörmegosztást.

| (4) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének idején számos olyan kétoldalú beruházási megállapodás volt érvényben, amelyet a tagállamok harmadik országokkal kötöttek. Az ilyen – azóta az Unió kizárólagos hatáskörébe került – megállapodásokra vonatkozóan az EUMSZ nem tartalmaz kifejezett átmeneti rendelkezéseket. Ráadásul e megállapodások némelyike olyan rendelkezéseket is tartalmazhat, amelyek érintik a tőkemozgásoknak az EUMSZ harmadik része IV. címének 4. fejezetében megállapított közös szabályait. |
| --- | --- |

(4)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének idején számos olyan kétoldalú beruházási megállapodás volt érvényben, amelyet a tagállamok harmadik országokkal kötöttek. Az ilyen – azóta az Unió kizárólagos hatáskörébe került – megállapodásokra vonatkozóan az EUMSZ nem tartalmaz kifejezett átmeneti rendelkezéseket. Ráadásul e megállapodások némelyike olyan rendelkezéseket is tartalmazhat, amelyek érintik a tőkemozgásoknak az EUMSZ harmadik része IV. címének 4. fejezetében megállapított közös szabályait.

| (5) | Jóllehet a kétoldalú beruházási megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a tagállamokra nézve, és az Unió azonos tárgyú megállapodásai fokozatosan fogják felváltani őket, mind további érvényességük feltételeinek meghatározása, mind pedig az Unió beruházási politikájával való kapcsolatuk megfelelő irányítást kíván. Ez a kapcsolat az Unió hatáskörének gyakorlása során tovább fog fejlődni. |
| --- | --- |

(5)

Jóllehet a kétoldalú beruházási megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a tagállamokra nézve, és az Unió azonos tárgyú megállapodásai fokozatosan fogják felváltani őket, mind további érvényességük feltételeinek meghatározása, mind pedig az Unió beruházási politikájával való kapcsolatuk megfelelő irányítást kíván. Ez a kapcsolat az Unió hatáskörének gyakorlása során tovább fog fejlődni.

| (6) | A harmadik országokban működő uniós beruházók és beruházásaik, illetve a külföldi beruházókat és beruházásokat befogadó tagállamok érdekében célszerű, hogy a beruházások feltételeit meghatározó és garantáló kétoldalú beruházási megállapodások érvényben maradjanak, és az Uniónak a beruházások magas szintű védelmét biztosító beruházási megállapodásai fokozatosan váltsák fel őket. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik országokban működő uniós beruházók és beruházásaik, illetve a külföldi beruházókat és beruházásokat befogadó tagállamok érdekében célszerű, hogy a beruházások feltételeit meghatározó és garantáló kétoldalú beruházási megállapodások érvényben maradjanak, és az Uniónak a beruházások magas szintű védelmét biztosító beruházási megállapodásai fokozatosan váltsák fel őket.

| (7) | E rendelet rendezi a tagállamok azon kétoldalú beruházási megállapodásainak az uniós jog szerinti helyzetét, amelyeket 2009. december 1. előtt írtak alá. E rendelettel összhangban e megállapodások továbbra is hatályban maradhatnak, vagy hatályba léphetnek. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet rendezi a tagállamok azon kétoldalú beruházási megállapodásainak az uniós jog szerinti helyzetét, amelyeket 2009. december 1. előtt írtak alá. E rendelettel összhangban e megállapodások továbbra is hatályban maradhatnak, vagy hatályba léphetnek.

| (8) | E rendeletnek meg kell állapítania továbbá, hogy a tagállamok mely feltételek mellett kapnak felhatalmazást az olyan kétoldalú beruházási megállapodások megkötésére és/vagy fenntartására, amelyek aláírására a 2009. december 1. és ... (2) közötti időszakban került sor. |
| --- | --- |

(8)

E rendeletnek meg kell állapítania továbbá, hogy a tagállamok mely feltételek mellett kapnak felhatalmazást az olyan kétoldalú beruházási megállapodások megkötésére és/vagy fenntartására, amelyek aláírására a 2009. december 1. és ... (2) közötti időszakban került sor.

| (9) | Ezen túlmenően, e rendeletnek meg kell állapítania azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy ...-t (2) követően módosítsák a harmadik országokkal meglévő kétoldalú beruházási megállapodásaikat, vagy ilyen megállapodásokat kössenek. |
| --- | --- |

(9)

Ezen túlmenően, e rendeletnek meg kell állapítania azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy ...-t (2) követően módosítsák a harmadik országokkal meglévő kétoldalú beruházási megállapodásaikat, vagy ilyen megállapodásokat kössenek.

| (10) | Az, hogy a tagállamok e rendelet értelmében fenntartják harmadik országokkal meglévő kétoldalú beruházási megállapodásaikat, illetve felhatalmazást kapnak arra, hogy ilyen megállapodásokra irányuló tárgyalásokat kezdjenek és ilyen megállapodásokat kössenek meg, nem akadályozhatja meg az Uniót abban, hogy beruházási megállapodásokról tárgyaljon vagy ilyen megállapodásokat kössön meg. |
| --- | --- |

(10)

Az, hogy a tagállamok e rendelet értelmében fenntartják harmadik országokkal meglévő kétoldalú beruházási megállapodásaikat, illetve felhatalmazást kapnak arra, hogy ilyen megállapodásokra irányuló tárgyalásokat kezdjenek és ilyen megállapodásokat kössenek meg, nem akadályozhatja meg az Uniót abban, hogy beruházási megállapodásokról tárgyaljon vagy ilyen megállapodásokat kössön meg.

| (11) | A tagállamoknak meg kell tenniük az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megszüntessék a közöttük és harmadik országok között megkötött kétoldalú beruházási megállapodások uniós joggal való esetleges összeegyeztethetetlenségét. E rendelet végrehajtása nem érintheti az EUMSZ 258. cikkének alkalmazását, amennyiben a tagállamok elmulasztják az uniós jog szerinti kötelezettségük teljesítését. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak meg kell tenniük az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megszüntessék a közöttük és harmadik országok között megkötött kétoldalú beruházási megállapodások uniós joggal való esetleges összeegyeztethetetlenségét. E rendelet végrehajtása nem érintheti az EUMSZ 258. cikkének alkalmazását, amennyiben a tagállamok elmulasztják az uniós jog szerinti kötelezettségük teljesítését.

| (12) | Annak, hogy e rendelet szerint felhatalmazás adható kétoldalú beruházási megállapodások módosítására vagy megkötésére, lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy megszüntessék a beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodásaik és az uniós jog közötti összeegyeztethetetlenségeket, amennyiben ezek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek, amely utóbbi kérdést e rendelet szabályozza. |
| --- | --- |

(12)

Annak, hogy e rendelet szerint felhatalmazás adható kétoldalú beruházási megállapodások módosítására vagy megkötésére, lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy megszüntessék a beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodásaik és az uniós jog közötti összeegyeztethetetlenségeket, amennyiben ezek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek, amely utóbbi kérdést e rendelet szabályozza.

| (13) | A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. Az említett jelentésnek meg kell vizsgálnia többek között azt, hogy szükséges-e a III. fejezet további alkalmazása. Ha a jelentés a III. fejezetben foglalt rendelkezések alkalmazásának megszüntetését vagy e rendelkezések módosítását ajánlja, adott esetben jogalkotási javaslat is kísérheti. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. Az említett jelentésnek meg kell vizsgálnia többek között azt, hogy szükséges-e a III. fejezet további alkalmazása. Ha a jelentés a III. fejezetben foglalt rendelkezések alkalmazásának megszüntetését vagy e rendelkezések módosítását ajánlja, adott esetben jogalkotási javaslat is kísérheti.

| (14) | Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a bizalmas információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kezeljék. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a bizalmas információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kezeljék.

| (15) | A tagállamok közötti beruházási megállapodások nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok közötti beruházási megállapodások nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá.

| (16) | Rendelkezni kell arról, hogy azon kétoldalú beruházási megállapodások, amelyek hatályát a rendelet értelmében fenntartják – többek között a vitarendezés tekintetében –, végrehajthatók maradjanak, és egyúttal tiszteletben tartsák az Unió kizárólagos hatáskörét. |
| --- | --- |

(16)

Rendelkezni kell arról, hogy azon kétoldalú beruházási megállapodások, amelyek hatályát a rendelet értelmében fenntartják – többek között a vitarendezés tekintetében –, végrehajthatók maradjanak, és egyúttal tiszteletben tartsák az Unió kizárólagos hatáskörét.

| (17) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.

| (18) | E hatásköröket mindenekelőtt azért kell a Bizottságra ruházni, mert az e rendelet 9., 11. és 12. cikkében foglalt eljárások feljogosítják a tagállamokat arra, hogy az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken lépjenek fel, és az erre vonatkozó döntéseket uniós szinten kell meghozni. |
| --- | --- |

(18)

E hatásköröket mindenekelőtt azért kell a Bizottságra ruházni, mert az e rendelet 9., 11. és 12. cikkében foglalt eljárások feljogosítják a tagállamokat arra, hogy az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken lépjenek fel, és az erre vonatkozó döntéseket uniós szinten kell meghozni.

| (19) | A 9., 11. és 12. cikk szerinti felhatalmazást tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni, tekintettel arra, hogy a felhatalmazásokat a rendeletben foglalt, világosan meghatározott kritériumok alapján kell megadni, |
| --- | --- |

(19)

A 9., 11. és 12. cikk szerinti felhatalmazást tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni, tekintettel arra, hogy a felhatalmazásokat a rendeletben foglalt, világosan meghatározott kritériumok alapján kell megadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

HATÁLY

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződésben lefektetett hatáskörmegosztást nem érintve, e rendelet rendezi a tagállamok kétoldalú beruházási megállapodásainak az uniós jog szerinti helyzetét, és megállapítja azokat a feltételeket és eljárásokat, amelyek mellett a tagállamok jogosultak kétoldalú beruházási megállapodások módosítására vagy megkötésére.

(2)   E rendelet alkalmazásában „kétoldalú beruházási megállapodás” minden olyan, harmadik országgal való megállapodás, amely rendelkezéseket tartalmaz a beruházások védelméről. E rendelet a beruházási megállapodásoknak csak az említett, a beruházások védelmével foglalkozó rendelkezéseire terjed ki.

II.   FEJEZET

A MEGLÉVŐ KÉTOLDALÚ BERUHÁZÁSI MEGÁLLAPODÁSOK HATÁLYBAN TARTÁSA

2. cikk

A Bizottság értesítése

A tagállamok ...-ig (5), vagy az Unióhoz való csatlakozásuk időpontjától számított harminc napon belül értesítik a Bizottságot valamennyi olyan, harmadik országgal fennálló kétoldalú beruházási megállapodásról, amelynek aláírására 2009. december 1-jét, illetve a csatlakozás időpontját megelőzően került sor – attól függően, hogy melyik a későbbi időpont –, és amelyet e fejezet szerint hatályban kívánnak tartani, vagy amelyet hatályba kívánnak léptetni. Az értesítés tartalmazza az adott kétoldalú beruházási megállapodás egy példányát is. A tagállamok a megállapodást érintő valamennyi változásról is értesítik a Bizottságot.

3. cikk

Hatályban tartás

Az uniós jog szerinti egyéb tagállami kötelezettségek sérelme nélkül az e rendelet 2. cikke szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodások az EUMSZ-szel és e rendelettel összhangban hatályban tarthatók, vagy hatályba léptethetők, amíg nem lép hatályba kétoldalú beruházási megállapodás ugyanazon harmadik ország és az Unió között.

4. cikk

Közzététel

(1)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában tizenkét havonta közzéteszi az e rendelet 2. cikke, 11. cikkének (6) bekezdése vagy 12. cikkének (6) bekezdése alapján bejelentett kétoldalú beruházási megállapodások listáját.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett kétoldalú beruházási megállapodások listájának első közzétételére legkésőbb három hónappal az e rendelet 2. cikke szerint megtett értesítések határidejét követően kerül sor.

5. cikk

Értékelés

A Bizottság értékelheti az e rendelet 2. cikke szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodásokat annak vizsgálatával, hogy – a 2. cikk szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodások fokozatos felváltására tekintettel – az említett megállapodások valamely rendelkezése nem állít-e komoly akadályt az elé, hogy az Unió kétoldalú beruházási megállapodásokról folytasson tárgyalásokat, illetve ilyen megállapodásokat kössön harmadik országokkal.

6. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)   A 2. cikk szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodások fokozatos felváltására tekintettel a tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az említett megállapodások rendelkezései ne állítsanak komoly akadályt az elé, hogy az Unió harmadik országokkal kétoldalú beruházási megállapodásokról tárgyalásokat folytasson, illetve, hogy ilyen megállapodásokat kössön.

(2)   Amennyiben a Bizottság valamely, a 2. cikk szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodás fokozatos felváltására tekintettel arra a megállapításra jut, hogy az említett megállapodás egy vagy több rendelkezése komoly akadályt állít az elé, hogy az Unió harmadik országokkal kétoldalú beruházási megállapodásokról tárgyalásokat folytasson, illetve ilyen megállapodásokat kössön, a Bizottság és az érintett tagállam haladéktalanul konzultál és együttműködik egymással annak érdekében, hogy meghatározza a kérdés megoldására alkalmas intézkedéseket. A konzultációs időszak nem lehet hosszabb 90 napnál.

(3)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül a Bizottság a konzultációk lezárását követő 60 napon belül megállapíthatja, hogy az érintett tagállamnak mely intézkedéseket kell meghoznia annak érdekében, hogy felszámolja a (2) bekezdésben említett akadályokat.

III.   FEJEZET

FELHATALMAZÁS KÉTOLDALÚ BERUHÁZÁSI MEGÁLLAPODÁSOK MÓDOSÍTÁSÁRA VAGY MEGKÖTÉSÉRE

7. cikk

Felhatalmazás kétoldalú beruházási megállapodás módosítására vagy megkötésére

Az e rendelet 8–11. cikkében meghatározott feltételek mellett a tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy egy meglévő kétoldalú beruházási megállapodás módosításáról vagy egy új kétoldalú beruházási megállapodás megkötéséről tárgyalásokat folytassanak egy harmadik országgal.

8. cikk

A Bizottság értesítése

(1)   Amennyiben egy tagállam meglévő kétoldalú beruházási megállapodás módosításáról vagy új kétoldalú beruházási megállapodás megkötéséről tárgyalásokat kíván folytatni egy harmadik országgal, erről a szándékáról írásban értesíti a Bizottságot.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítés tartalmazza a megfelelő dokumentációt, valamint a tárgyalások során megvitatandó vagy újratárgyalandó rendelkezések megjelölését, a tárgyalások célkitűzéseit és minden más lényeges információt.

(3)   Az (1) bekezdésben említett értesítést legalább öt naptári hónappal a hivatalos tárgyalások megkezdése előtt továbbítani kell.

(4)   Ha a tagállam által nyújtott információ nem elégséges ahhoz, hogy az érintett tagállam a 9. cikkel összhangban felhatalmazást kapjon a hivatalos tárgyalások megkezdésére, a Bizottság további információkat kérhet.

(5)   A Bizottság – a 14. cikkben leírt bizalmas kezelésre vonatkozó követelmények figyelembevételével – az e cikk (1) bekezdésében említett értesítést, és kérésre a kísérő dokumentációt is a többi tagállam rendelkezésére bocsátja.

9. cikk

Felhatalmazás a hivatalos tárgyalások megkezdésére

(1)   A Bizottság felhatalmazást ad a meglévő kétoldalú beruházási megállapodás módosítására vagy egy új kétoldalú beruházási megállapodás megkötésére irányuló, harmadik országgal történő hivatalos tárgyalások megkezdésére, kivéve, ha arra a megállapításra jut, hogy a tárgyalások megkezdése:

| a) | az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból eredő összeegyeztethetetlenségeket meghaladó mértékben ellentétes lenne az uniós joggal; |
| --- | --- |

a)

az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból eredő összeegyeztethetetlenségeket meghaladó mértékben ellentétes lenne az uniós joggal;

| b) | felesleges lenne, mivel a Bizottság az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése értelmében ajánlást nyújtott be az érintett harmadik országgal való tárgyalások megkezdésére, illetve úgy határozott, hogy ilyen ajánlást nyújt be; |
| --- | --- |

b)

felesleges lenne, mivel a Bizottság az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése értelmében ajánlást nyújtott be az érintett harmadik országgal való tárgyalások megkezdésére, illetve úgy határozott, hogy ilyen ajánlást nyújt be;

| c) | összeegyeztethetetlen lenne az Európai Unióról szóló szerződés V. címének I. fejezetében meghatározott általános rendelkezések alapján a külső tevékenységre vonatkozóan kidolgozott uniós elvekkel és célokkal; vagy |
| --- | --- |

c)

összeegyeztethetetlen lenne az Európai Unióról szóló szerződés V. címének I. fejezetében meghatározott általános rendelkezések alapján a külső tevékenységre vonatkozóan kidolgozott uniós elvekkel és célokkal; vagy

| d) | komoly akadályt állítana az elé, hogy az Unió harmadik országokkal kétoldalú beruházási megállapodásokról folytasson tárgyalást, vagy ilyen megállapodást kössön. |
| --- | --- |

d)

komoly akadályt állítana az elé, hogy az Unió harmadik országokkal kétoldalú beruházási megállapodásokról folytasson tárgyalást, vagy ilyen megállapodást kössön.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazás részeként a Bizottság előírhatja a tagállamnak, hogy a tárgyalásokba és a jövőbeli kétoldalú beruházási megállapodásokba építsen bele bizonyos rendelkezéseket, amelyek az Unió beruházási politikájával és az uniós joggal való összeegyeztethetőség biztosításához szükségesek, vagy ugyanezen célból töröljön bizonyos rendelkezéseket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást a 16. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell megadni. A Bizottság határozatát a 8. cikkben említett értesítés kézhezvételétől számított 90 napon belül hozza meg. Amennyiben a határozat meghozatalához további információra van szükség, a 90 napos határidőt ezen információ kézhezvételétől kezdődően kell számítani.

(4)   A Bizottság a (3) bekezdésnek megfelelően hozott határozatokról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy nem adja meg az e cikk (1) bekezdése szerinti felhatalmazást, erről tájékoztatja az érintett tagállamot, és megindokolja döntését.

10. cikk

A Bizottság részvétele a tárgyalásokon

A beruházásokkal kapcsolatban a Bizottságot a különböző szakaszokban tájékoztatni kell a meglévő kétoldalú beruházási megállapodás módosítására vagy egy új kétoldalú beruházási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások előrehaladásáról és az elért eredményekről, valamint kérelmezheti, hogy részt vehessen a tagállam és a harmadik ország között folytatott tárgyalásokon.

11. cikk

Felhatalmazás a kétoldalú beruházási megállapodás aláírására és megkötésére

(1)   A kétoldalú beruházási megállapodás aláírása előtt az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a tárgyalások kimeneteléről, és továbbítja a Bizottságnak a megállapodás szövegét.

(2)   Ez a cikk az ... (6) előtt megtárgyalt kétoldalú beruházási megállapodásokra is alkalmazandó, amelyekre azonban nem vonatkozik a 2. vagy a 12. cikk szerinti értesítési kötelezettség.

(3)   Az értesítés alapján a Bizottság értékeli, hogy a megtárgyalt kétoldalú beruházási megállapodás ellentétes-e a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt követelményekkel.

(4)   Ha a Bizottság úgy értékeli, hogy a tárgyalások eredményeképpen olyan kétoldalú beruházási megállapodás született, amely nem ellentétes a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt követelményekkel, felhatalmazza a tagállamot a megállapodás aláírására és megkötésére. A 3., 5. és 6. cikk úgy alkalmazandó az ilyen megállapodásokra, mintha azokról a 2. cikk szerint értesítést küldtek volna.

(5)   Az e cikk (4) bekezdése szerinti határozatokat a 16. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell meghozni. A Bizottság határozatát az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett értesítések kézhezvételétől számított 90 napon belül hozza meg. Amennyiben a határozat meghozatalához további információra van szükség, a 90 napos határidőt ezen információ kézhezvételétől kezdődően kell számítani.

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy megadja a (4) bekezdés szerinti felhatalmazást, az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a kétoldalú beruházási megállapodás megkötéséről és hatálybalépéséről, valamint a megállapodást érintő valamennyi változásról.

(7)   A Bizottság a (4) bekezdésnek megfelelően hozott határozatokról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(8)   Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy nem adja meg a (4) bekezdés szerinti felhatalmazást, erről tájékoztatja az érintett tagállamot, és megindokolja a döntését.

IV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

A tagállamok által 2009. december 1. és ... (6) között aláírt megállapodások

(1)   Amennyiben egy tagállam 2009. december 1. és ... (6) között kétoldalú beruházási megállapodásokat írt alá, értesíti a Bizottságot azokról a megállapodásokról, amelyeket hatályban kíván tartani, vagy amelynek ...-ig (7) történő hatálybalépéséhez hozzájárul. Az értesítésnek tartalmaznia kell az adott megállapodás egy példányát is.

(2)   Az értesítés alapján a Bizottság értékeli, hogy az e cikk (1) bekezdése szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodás ellentétes-e a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt követelményekkel.

(3)   Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az e cikk (1) bekezdése szerint bejelentett kétoldalú beruházási megállapodás nem ellentétes a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében említett követelményekkel, felhatalmazást ad az adott megállapodás uniós jog szerinti hatályban tartására vagy hatálybalépésére.

(4)   Az e cikk (3) bekezdésében említett határozatát a Bizottság az e cikk (1) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételétől számított 180 napon belül hozza meg. Amennyiben a határozat meghozatalához további információra van szükség, a 180 napos határidőt ezen információ kézhezvételétől kezdődően kell számítani. Az e cikk (3) bekezdése szerinti határozatokat a 16. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell meghozni.

(5)   A tagállam mindaddig, amíg a kétoldalú beruházási megállapodás vonatkozásában nem kapja meg a (3) bekezdés szerinti felhatalmazást, nem tehet semmilyen további lépést a megállapodás megkötésére, illetve visszavonja a már megtett lépéseket.

(6)   Amennyiben a Bizottság megadja az e cikk (3) bekezdése szerinti felhatalmazást, az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a kétoldalú beruházási megállapodás hatálybalépéséről, valamint az e megállapodást érintő valamennyi változásról. E rendelet 3., 5. és 6. cikke úgy alkalmazandó az ilyen megállapodásokra, mintha azokról a 2. cikk szerinti értesítést küldtek volna.

(7)   A Bizottság a (3) bekezdésnek megfelelően hozott határozatokról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(8)   Amennyiben a Bizottság nem adja meg a (3) bekezdés szerinti felhatalmazást, erről tájékoztatja az érintett tagállamot, és megindokolja döntését.

13. cikk

A tagállamok magatartása a harmadik országokkal kötött kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében

Az e rendelet hatálya alá tartozó kétoldalú beruházási megállapodás esetében az érintett tagállam:

| a) | indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan ülésről, amelyre a megállapodás rendelkezései szerint kerül sor. A Bizottságnak meg kell küldeni az ülés napirendjét és minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi az adott ülésen megvitatandó témák megértését. E tekintetben a Bizottság további tájékoztatást kérhet az érintett tagállamtól. Ha egy megvitatandó téma érintheti az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáinak, többek között különösen a közös kereskedelempolitikának a végrehajtását, a Bizottság előírhatja az érintett tagállamnak hogy milyen álláspontot képviseljen; |
| --- | --- |

a)

indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan ülésről, amelyre a megállapodás rendelkezései szerint kerül sor. A Bizottságnak meg kell küldeni az ülés napirendjét és minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi az adott ülésen megvitatandó témák megértését. E tekintetben a Bizottság további tájékoztatást kérhet az érintett tagállamtól. Ha egy megvitatandó téma érintheti az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáinak, többek között különösen a közös kereskedelempolitikának a végrehajtását, a Bizottság előírhatja az érintett tagállamnak hogy milyen álláspontot képviseljen;

| b) | indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan hozzá benyújtott észrevételről, amely szerint egy adott intézkedés összeegyeztethetetlen a megállapodással. A tagállam továbbá, amint tudomást szerez róla, azonnal tájékoztatja a Bizottságot a kétoldalú beruházási megállapodás keretében benyújtott valamennyi vitarendezési kérelemről. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik és az eredményes védelem biztosításához szükséges minden intézkedést megtesz, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az eljárásban; |
| --- | --- |

b)

indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan hozzá benyújtott észrevételről, amely szerint egy adott intézkedés összeegyeztethetetlen a megállapodással. A tagállam továbbá, amint tudomást szerez róla, azonnal tájékoztatja a Bizottságot a kétoldalú beruházási megállapodás keretében benyújtott valamennyi vitarendezési kérelemről. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik és az eredményes védelem biztosításához szükséges minden intézkedést megtesz, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az eljárásban;

| c) | a kétoldalú beruházási megállapodásban szereplő, a harmadik országgal felmerült viták rendezésére szolgáló mechanizmusok igénybevétele előtt megkísérli megszerezni a Bizottság beleegyezését, és amennyiben a Bizottság kéri, igénybe veszi ezeket a mechanizmusokat. Az említett mechanizmusok a kétoldalú beruházási megállapodásban részes másik féllel folytatott konzultációból és vitarendezési eljárásból állnak, amennyiben erről a megállapodás rendelkezik. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik az adott mechanizmusok keretében zajló eljárások lefolytatásában, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az eljárásban. |
| --- | --- |

c)

a kétoldalú beruházási megállapodásban szereplő, a harmadik országgal felmerült viták rendezésére szolgáló mechanizmusok igénybevétele előtt megkísérli megszerezni a Bizottság beleegyezését, és amennyiben a Bizottság kéri, igénybe veszi ezeket a mechanizmusokat. Az említett mechanizmusok a kétoldalú beruházási megállapodásban részes másik féllel folytatott konzultációból és vitarendezési eljárásból állnak, amennyiben erről a megállapodás rendelkezik. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik az adott mechanizmusok keretében zajló eljárások lefolytatásában, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az eljárásban.

14. cikk

Titoktartás

Amikor a tagállamok a 8. és a 11. cikkel összhangban értesítik a Bizottságot a tárgyalásokról és azok eredményéről, jelezhetik, hogy a megadott információk valamelyikét bizalmasnak kell-e tekinteni, és az megosztható-e a többi tagállammal.

15. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság legkésőbb ... (8)-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett jelentésben áttekinti a III. fejezet szerint kért és megadott felhatalmazásokat, valamint felülvizsgálja, hogy szükséges-e az említett fejezet további alkalmazása.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett jelentés az e rendelet III. fejezete további alkalmazásának megszüntetését vagy rendelkezéseinek módosítását ajánlja, a jelentést megfelelő jogalkotási javaslatnak kell kísérnie.

16. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a beruházási megállapodások bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. október 4-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

2

(3)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

3

(4)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

4

(5)  E rendelet hatálybalépését követően harminc nappal.

5

(6)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

6

(7)  E rendelet hatálybalépését követően harminc nappal.

7

(8)  E rendelet hatálybalépését követően hét évvel.

8

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2010. július 8-án javaslatot nyújtott be a Tanácsnak a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozóan (1).

Az Európai Parlament a 2011. május 10-i plenáris ülésen elfogadta első olvasatban kialakított álláspontját és a kapcsolódó jogalkotási állásfoglalást (2).

Az együttdöntési eljárás gyakorlati vonatkozásairól szóló közös nyilatkozat (3) 16–18. pontjának megfelelően az elnökség a Coreper megbízásából (4) több alkalommal nem hivatalosan egyeztetett az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy a Tanács első olvasatának szakaszában megállapodás jöjjön létre az intézmények között. Ezt követően a 2012. május 29-i háromoldalú informális egyeztetés során létrejött a megállapodás.

A Coreper (II. rész) elnökéhez címzett 2012. május 31-i levelében az Európai Parlament INTA bizottságának elnöke jelezte, hogy amennyiben a Tanács a levele mellékletében foglalt formában hivatalosan is megküldi a Parlamentnek az álláspontját, a Parlament második olvasata keretében javasolni fogja a plenáris ülésen a – jogász-nyelvészek által még ellenőrizendő – tanácsi álláspont módosítások nélkül történő elfogadását.

A Tanács 2012. június 26-án jóváhagyta a fent említett politikai megállapodást (5).

II.   A JAVASLAT CÉLJA

Az Európai Unió működéséről szóló, 2009. december 1-jén hatályba lépett szerződés a közös kereskedelempolitika (az EUMSZ 207. cikkének (1) bekezdése) részeként kizárólagos hatáskört állapított meg az EU számára a közvetlen külföldi befektetéseket illetően. A Bizottság ennek fényében javaslatot fogadott el a fent említett rendeletre vonatkozóan, amely a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos új uniós hatáskör kezelésének kizárólag az átmeneti vonatkozásait érinti. Ennek az új hatáskörnek a céljaival, kritériumaival és tartalmával az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, különálló bizottsági közlemény foglalkozik, amelyet a jogalkotási javaslattal párhuzamosan fogadtak el (6).

A bizottsági javaslat célja az volt, hogy engedélyezze a tagállamok és harmadik országok között kötött, beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások hatályban maradását, valamint megállapítsa azokat a feltételeket és eljárási kereteket, amelyeken belül a tagállamok ilyen megállapodásokról tárgyalhatnak, és ilyeneket köthetnek.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

Általános megjegyzések

A Tanács teljes mértékben támogatja a beruházásokra vonatkozó közös szakpolitikai keret kialakítását, amely egyenlő feltételeket teremt a harmadik országokban valamennyi uniós beruházó, az EU-ban pedig a harmadik országbeli beruházók számára.

Mivel az európai beruházók számára külföldön a védelem és a jogbiztonság fő forrásául jelenleg a tagállamok által harmadik felekkel kötött kétoldalú beruházási megállapodások szolgálnak, az új jogi keret nem befolyásolhatja negatívan a meglevő megállapodások értelmében a beruházóknak biztosított védelmet és garanciákat. A Tanács számára rendkívül fontos az az elv, hogy a hatályos tagállami megállapodásokat uniós megállapodások váltsák fel annak érdekében, hogy ezzel elkerülhető legyen bármiféle joghézag, és ezáltal biztosított legyen a beruházók számára a folyamatos védelem és a jogbiztonság.

Az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti politikai megállapodás eredményeként létrejött, első olvasatban kialakított tanácsi álláspont az alábbi legfontosabb módosításokat tartalmazza a bizottsági javaslathoz képest:

Tárgy és hatály (I. fejezet – 1. cikk)

A Parlament ehhez a cikkhez nem javasolt módosításokat, ennek ellenére a szöveg néhány helyen módosult. Az (1) bekezdés néhány helyen pontosítja a bizottsági javaslat szövegét, és egyértelműen meghatározza azt, hogy a rendelet nem érinti a Szerződésben meghatározott hatáskörmegosztást. Az új (2) bekezdés tartalmazza a „kétoldalú beruházási megállapodás” fogalmának meghatározását.

A meglévő kétoldalú beruházási megállapodások hatályban tartása (II. fejezet – 2–6. cikk)

A Bizottság értesítéséről szóló 2. cikket illetően a Tanács elfogadta a Parlament módosításait. A szöveg emellett néhány további technikai módosítást is tartalmaz.

A beruházók védelmének folyamatos biztosításához, és ezáltal a jogbiztonság számukra való megteremtéséhez rendkívül fontos az a 3. cikkben (Hatályban tartás) foglalt elv, amely szerint a bilaterális megállapodás hatályban tartható mindaddig, amíg fel nem váltja uniós megállapodás. A Parlament ehhez a cikkhez nem javasolt módosításokat.

A bizottsági értékelésekkel kapcsolatos 5. cikk nagymértékben módosult. Noha a Tanács nem tudta elfogadni a Parlament módosításának egy jelentős részét, ugyanakkor elfogadta a Parlamentnek azt az elképzelését, hogy a módosított szövegben szerepeljen a „komoly akadály” fogalma. A Tanács véleménye szerint a kétoldalú beruházási megállapodások puszta létezése nem tekinthető „komoly akadály”-nak.

A 3. és az 5. cikk mellett az együttműködési kötelezettségről szóló 6. cikk képezi e rendelet sarkalatos pontját. A bizottsági szöveg nagymértékben módosult annak érdekében, hogy hangsúlyt kapjon, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködés igen fontos azoknak a Bizottság által megjelölt tényezőknek a felszámolásához, amelyek az EU és a harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tárgyalása vagy megkötése szempontjából komoly akadályt jelentenek. Ennek a cikknek a rendelkezései szerint a Bizottság megállapíthatja, hogy az érintett tagállamnak mely intézkedéseket kell meghoznia annak érdekében, hogy felszámolja a fent említett akadályokat A Tanács a Parlament módosításait nem tudta elfogadni.

Felhatalmazás a kétoldalú beruházási megállapodások módosítására vagy megkötésére (III. fejezet – 7–11. cikk)

A Tanács részben elfogadta a Parlamentnek az alábbi cikkeket érintő módosításait: 7. cikk (Felhatalmazás kétoldalú beruházási megállapodás módosítására vagy megkötésére), 8. cikk (A Bizottság értesítése), 9. cikk (Felhatalmazás a hivatalos tárgyalások megkezdésére) és 11. cikk (Felhatalmazás a kétoldalú beruházási megállapodás aláírására és megkötésére). A 10. cikket illetően (A Bizottság részvétele a tárgyalásokon) a Tanács nem tudta elfogadni a Parlament módosításait, és megtartotta a bizottsági javaslat szövegét.

Záró rendelkezések (IV. fejezet – 12–17. cikk)

A Tanács a Parlamenttel folytatott nem hivatalos egyeztetések során elfogadta, hogy csatlakozik ahhoz a javaslatához, amely szerint a rendeletet egy új 12. cikkel kell kiegészíteni, amely azokra a megállapodásokra vonatkozik, amelyeket a tagállamok az EUMSZ hatálybalépése, azaz 2009. december 1. és e rendelet hatálybalépése között írtak alá, bár a Parlament az első olvasatban kialakított álláspontjában nem javasolt erre vonatkozó módosítást. Ezzel a Tanács egyértelműen kifejezte, hogy teljes mértékben elismeri a közvetlen külföldi befektetések területét érintő új kizárólagos uniós hatáskört. Ez a cikk a kétoldalú beruházási megállapodások fent említett kategóriái esetében követendő eljárásokat tartalmazza (a tagállamok általi értesítés, bizottsági értékelés és felhatalmazás).

A 15. cikkel (Felülvizsgálat) kapcsolatban kompromisszum született a rendelet alkalmazásáról szóló jelentés benyújtásának időpontjáról. Ezt a rendelet hatálybalépését követő hetedik évben határozták meg a Parlament és a Tanács által javasolt tíz év, illetve a Bizottság részéről eredetileg javasolt öt év helyett.

A 16. cikket illetően (A bizottság eljárása) a Tanács elfogadta a Parlament módosítását, amely a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazását szorgalmazza.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja tükrözi a Tanács és a Parlament közötti nem hivatalos egyeztetések során – a Bizottság segítségével – kialakított megállapodást. A szöveg amellett, hogy megfelel annak a kulcsfontosságú követelménynek, amely szerint a beruházók számára folyamatos védelmet és jogbiztonságot kell garantálni, lehetővé teszi a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos új kizárólagos uniós hatáskör hatékony gyakorlását is. Ezért a Tanács várakozásai szerint az első olvasatban elfogadott álláspontja a Parlament számára is elfogadható lesz.

---

(1)  11953/10 WTO 252 FDI 12.

(2)  9726/11 CODEC 749 WTO 195 FDI 12 PE 206.

(3)  HL C 145., 2007.6.30., 5. o.

(4)  10908/11 WTO 228 FDI 15 CODEC 950.

(5)  10892/12 WTO 216 FDI 17 CODEC 1557.

(6)  11952/10 WTO 251 FDI 11. A Tanács ennek alapján 2010. október 25-én az átfogó európai nemzetközi beruházási politikáról szóló következtetéseket fogadott el (14373/12).

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

Az a tény, hogy e rendelet – többek között a (17), (18) és (19) preambulumbekezdésben – előírja a 182/2011/EU rendeletben említett eljárások alkalmazását, nem teremt precedenst az olyan jövőbeli rendeletekre nézve, amelyek lehetővé teszik az Unió számára, hogy az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerint felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken kötelező erejű jogi aktusokat alkossanak vagy fogadjanak el. Ezen túlmenően, az, hogy e rendelet a vizsgálóbizottsági eljárással szemben a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazását írja elő, nem teremt precedenst a közös kereskedelempolitika keretét megállapító jövőbeli rendeletekre nézve.

---