# Uradni list L 313/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 313 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6110. december 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 313

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6110. december 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začasni uporabi Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2018/1923 z dne 7. decembra 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 360/2012 glede njenega obdobja uporabe (
  1
  ) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1924 z dne 7. decembra 2018 o preklicu registracije zaščitene geografske označbe Mostviertler Birnmost (ZGO) | 4 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/1925 z dne 18. septembra 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem strateške prednostne naloge med EU in Tunizijo za obdobje 2018–2020 | 5 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/1926 z dne 19. novembra 2018 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v skupini strokovnjakov za Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze, v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo | 13 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2018/1927 z dne 5. decembra 2018 o določitvi notranjih pravil glede obdelave osebnih podatkov s strani Evropske komisije na področju konkurence v zvezi z zagotavljanjem informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejevanjem nekaterih pravic | 39 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1928 z dne 6. decembra 2018 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8081) | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začasni uporabi Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2018/1923 z dne 7. decembra 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 360/2012 glede njenega obdobja uporabe (
  1
  )

1

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1924 z dne 7. decembra 2018 o preklicu registracije zaščitene geografske označbe Mostviertler Birnmost (ZGO)

4

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/1925 z dne 18. septembra 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem strateške prednostne naloge med EU in Tunizijo za obdobje 2018–2020

5

*

Sklep Sveta (EU) 2018/1926 z dne 19. novembra 2018 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v skupini strokovnjakov za Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze, v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo

13

*

Sklep Komisije (EU) 2018/1927 z dne 5. decembra 2018 o določitvi notranjih pravil glede obdelave osebnih podatkov s strani Evropske komisije na področju konkurence v zvezi z zagotavljanjem informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejevanjem nekaterih pravic

39

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1928 z dne 6. decembra 2018 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8081)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8081)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/1

---

Obvestilo o začasni uporabi Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani

Evropska unija in Avstralija sta 4. septembra 2018 druga drugo uradno obvestili o tem, da sta zaključili postopke, potrebne za začasno uporabo Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (1). Zato lahko Avstralija in Unija 4. oktobra 2018 začneta začasno uporabljati določbe Sporazuma, ki jih določita skupaj, v skladu s členom 61(2) navedenega sporazuma.

1

Na podlagi člena 2 Sklepa Sveta (EU) 2017/1546 z dne 29. septembra 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Okvirnega sporazuma se bodo med Unijo in Avstralijo začasno uporabljale naslednje določbe, vendar le, kolikor obsegajo zadeve, ki spadajo v pristojnost Unije, vključno z zadevami, ki spadajo v pristojnost Unije, da se opredeli in izvaja skupno zunanjo in varnostno politiko:

| — | člen 3 (Politični dialog), |
| --- | --- |

—

člen 3 (Politični dialog),

| — | člen 10 (Sodelovanje v regionalnih in mednarodnih organizacijah), |
| --- | --- |

—

člen 10 (Sodelovanje v regionalnih in mednarodnih organizacijah),

| — | člen 56 (Skupni odbor), razen točk (g) in (h) odstavka 3 navedenega člena, |
| --- | --- |

—

člen 56 (Skupni odbor), razen točk (g) in (h) odstavka 3 navedenega člena,

| — | naslov X (Končne določbe), razen člena 61(1) in (3), in sicer v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje začasne uporabe določb Sporazuma iz prvih treh alinej. |
| --- | --- |

—

naslov X (Končne določbe), razen člena 61(1) in (3), in sicer v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje začasne uporabe določb Sporazuma iz prvih treh alinej.

---

(1)  
  UL L 237, 15.9.2017, str. 7.

1

---

UREDBE

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1923

z dne 7. decembra 2018

o spremembi Uredbe (EU) št. 360/2012 glede njenega obdobja uporabe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 (2) se šteje, da pomoč pod določenim pragom, dodeljena podjetjem, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena, ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in je zato pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti obveščanja iz člena 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 (2) se šteje, da pomoč pod določenim pragom, dodeljena podjetjem, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena, ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in je zato pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti obveščanja iz člena 108(3) Pogodbe.

| (2) | Uredba (EU) št. 360/2012 bo prenehala veljati 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 360/2012 bo prenehala veljati 31. decembra 2018.

| (3) | Na podlagi izkušenj Komisije pri uporabi Uredbe (EU) št. 360/2012 se zdi, da so utemeljitve za izvzetje takih nadomestnih ukrepov iz obveznosti obveščanja še vedno veljavne in da se pogoji, na podlagi katerih sta bili določeni področje uporabe in vsebina Uredbe (EU) št. 360/2012, niso bistveno spremenili. Uredba zagotavlja pravno varnost in zmanjšuje upravno breme za ukrepe pomoči de minimis, dodeljene podjetjem, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Da se zagotovi neprekinjenost in prepreči povečanje stroškov izpolnjevanja obveznosti za zadevne storitve, bi se bilo treba na tej stopnji izogibati spremembam. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi izkušenj Komisije pri uporabi Uredbe (EU) št. 360/2012 se zdi, da so utemeljitve za izvzetje takih nadomestnih ukrepov iz obveznosti obveščanja še vedno veljavne in da se pogoji, na podlagi katerih sta bili določeni področje uporabe in vsebina Uredbe (EU) št. 360/2012, niso bistveno spremenili. Uredba zagotavlja pravno varnost in zmanjšuje upravno breme za ukrepe pomoči de minimis, dodeljene podjetjem, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Da se zagotovi neprekinjenost in prepreči povečanje stroškov izpolnjevanja obveznosti za zadevne storitve, bi se bilo treba na tej stopnji izogibati spremembam.

| (4) | Obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 360/2012 bi bilo zato treba podaljšati za dve leti. |
| --- | --- |

(4)

Obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 360/2012 bi bilo zato treba podaljšati za dve leti.

| (5) | Uredbo (EU) št. 360/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 360/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 5 Uredbe (EU) št. 360/2012 se datum „31. decembra 2018“ nadomesti z „31. decembra 2020“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 31. decembra 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 248, 24.9.2015, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (UL L 114, 26.4.2012, str. 8).

2

de minimis

---

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1924

z dne 7. decembra 2018

o preklicu registracije zaščitene geografske označbe „Mostviertler Birnmost“ (ZGO)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 54(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 7(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (2) določa, da se postopek iz členov 49 do 52 Uredbe (EU) št. 1151/2012 smiselno uporablja za preklic registracije iz člena 54(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 7(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (2) določa, da se postopek iz členov 49 do 52 Uredbe (EU) št. 1151/2012 smiselno uporablja za preklic registracije iz člena 54(1) navedene uredbe.

| (2) | V skladu s členom 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 v povezavi s členom 7(1) Delegirane uredbe (EU) št. 664/2014 je bil zahtevek za preklic registracije zaščitene geografske označbe (ZGO) „Mostviertler Birnmost“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 v povezavi s členom 7(1) Delegirane uredbe (EU) št. 664/2014 je bil zahtevek za preklic registracije zaščitene geografske označbe (ZGO) „Mostviertler Birnmost“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Mostviertler Birnmost“ (ZGO) preklicati in izbrisati iz registra zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb. |
| --- | --- |

(3)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Mostviertler Birnmost“ (ZGO) preklicati in izbrisati iz registra zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb.

| (4) | V skladu z zadnjim pododstavkom člena 54(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 se ti preklici sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z zadnjim pododstavkom člena 54(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 se ti preklici sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2) navedene uredbe.

| (5) | Ukrep iz te uredbe je v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrep iz te uredbe je v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Registracija imena „Mostviertler Birnmost“ (ZGO) se prekliče.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 664/2014 z dne 18. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo simbolov Unije za zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti ter v zvezi z nekaterimi pravili o izvoru, nekaterimi postopkovnimi pravili in nekaterimi dodatnimi prehodnimi pravili (UL L 179, 19.6.2014, str. 17).

2

(3)  
  UL C 62, 17.2.2018, str. 15.

3

---

SKLEPI

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/5

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/1925

z dne 18. septembra 2018

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem strateške prednostne naloge med EU in Tunizijo za obdobje 2018–2020

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 Pogodbe, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Evro-mediteranski sporazum) je bil podpisan 17. julija 1995 in je začel veljati 1. marca 1998. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Evro-mediteranski sporazum) je bil podpisan 17. julija 1995 in je začel veljati 1. marca 1998.

| (2) | Pridružitveni svet, ki je ustanovljen z Evro-mediteranskim sporazumom, je na podlagi člena 80 Evro-mediteranskega sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev Evro-mediteranskega sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet, ki je ustanovljen z Evro-mediteranskim sporazumom, je na podlagi člena 80 Evro-mediteranskega sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev Evro-mediteranskega sporazuma.

| (3) | V skladu s členom 90 Evro-mediteranskega sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, ki so potrebni za izpolnjevanje njunih obveznosti iz tega sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 90 Evro-mediteranskega sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, ki so potrebni za izpolnjevanje njunih obveznosti iz tega sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom.

| (4) | Svet je v sklepih z dne 14. decembra 2015 odobril skupno sporočilo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 18. novembra 2015 o pregledu evropske sosedske politike. Svet je zlasti potrdil, da namerava leta 2016 začeti novo fazo razprav z državami partnericami, na podlagi katere bi se lahko po potrebi oblikovale nove prednostne naloge partnerstva, katerih poudarek bi bil na dogovorjenih prednostnih nalogah in interesih. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v sklepih z dne 14. decembra 2015 odobril skupno sporočilo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 18. novembra 2015 o pregledu evropske sosedske politike. Svet je zlasti potrdil, da namerava leta 2016 začeti novo fazo razprav z državami partnericami, na podlagi katere bi se lahko po potrebi oblikovale nove prednostne naloge partnerstva, katerih poudarek bi bil na dogovorjenih prednostnih nalogah in interesih.

| (5) | Svet je v sklepih z dne 17. oktobra 2016 odobril skupno sporočilo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 29. septembra 2016 o krepitvi podpore EU Tuniziji. Svet v svojih sklepih ponovno izreka svojo zavezanost tranziciji v Tuniziji, pri čemer poudarja posebnost razmer v Tuniziji in strateški interes, ki ga ima za EU podpora vzpostavitvi demokratične Tunizije, ki bo močna in stabilna v svojem sosedstvu, in opozarja, da mora politični napredek dopolniti enako pomemben gospodarski napredek ter v ta namen poziva k uporabi vseh instrumentov, ki jih ima na voljo EU, in k odločnejšemu ukrepanju EU in njenih držav članic, v tesnem sodelovanju s tunizijskimi organi. |
| --- | --- |

(5)

Svet je v sklepih z dne 17. oktobra 2016 odobril skupno sporočilo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 29. septembra 2016 o krepitvi podpore EU Tuniziji. Svet v svojih sklepih ponovno izreka svojo zavezanost tranziciji v Tuniziji, pri čemer poudarja posebnost razmer v Tuniziji in strateški interes, ki ga ima za EU podpora vzpostavitvi demokratične Tunizije, ki bo močna in stabilna v svojem sosedstvu, in opozarja, da mora politični napredek dopolniti enako pomemben gospodarski napredek ter v ta namen poziva k uporabi vseh instrumentov, ki jih ima na voljo EU, in k odločnejšemu ukrepanju EU in njenih držav članic, v tesnem sodelovanju s tunizijskimi organi.

| (6) | Unija in Republika Tunizija bi morali sodelovati za uresničitev skupnega cilja, določenega v okviru strateških prednostnih nalog. Razvoj uspešne in stabilne demokracije v Tuniziji je vzajemni strateški interes. |
| --- | --- |

(6)

Unija in Republika Tunizija bi morali sodelovati za uresničitev skupnega cilja, določenega v okviru strateških prednostnih nalog. Razvoj uspešne in stabilne demokracije v Tuniziji je vzajemni strateški interes.

| (7) | Ob reševanju najnujnejših težav bi si morali Unija in Republika Tunizija še naprej prizadevati za uresničevanje glavnih ciljev svojega dolgoročnega partnerstva ter za ustvarjanje možnosti za mlade, pospešitev družbeno-gospodarskih reform ter za nadaljevanje in okrepitev procesa demokratične tranzicije. |
| --- | --- |

(7)

Ob reševanju najnujnejših težav bi si morali Unija in Republika Tunizija še naprej prizadevati za uresničevanje glavnih ciljev svojega dolgoročnega partnerstva ter za ustvarjanje možnosti za mlade, pospešitev družbeno-gospodarskih reform ter za nadaljevanje in okrepitev procesa demokratične tranzicije.

| (8) | Stališče Unije, ki se zavzame v okviru Pridružitvenega sveta v zvezi s sprejetjem strateških prednostnih nalog EU in Tunizije za obdobje 2018-2020, bi moralo temeljiti na osnutku priloženega sklepa – |
| --- | --- |

(8)

Stališče Unije, ki se zavzame v okviru Pridružitvenega sveta v zvezi s sprejetjem strateških prednostnih nalog EU in Tunizije za obdobje 2018-2020, bi moralo temeljiti na osnutku priloženega sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Evropske unije zavzame v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem strateških prednostnih nalog EU in Tunizije za obdobje 2018–2020, temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. septembra 2018

Za Svet

Predsednik

G. BLÜMEL

---

(1)  
  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

1

---

OSNUTEK

SKLEPA št. 1/2018 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-TUNIZIJA

z dne ...

o sprejetju strateških prednostnih nalog EU in Tunizije za obdobje 2018–2020

PRIDRUŽITVENI SVET EU-TUNIZIJA JE –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: evro-mediteranski sporazum) je bil podpisan 17. julija 1995 in je začel veljati 1. marca 1998. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: evro-mediteranski sporazum) je bil podpisan 17. julija 1995 in je začel veljati 1. marca 1998.

| (2) | Pridružitveni svet je na podlagi člena 80 Evro-mediteranskega sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev tega sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet je na podlagi člena 80 Evro-mediteranskega sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev tega sporazuma.

| (3) | V skladu s členom 90 Evro-mediteranskega sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje njunih obveznosti iz tega sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 90 Evro-mediteranskega sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje njunih obveznosti iz tega sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom.

| (4) | Na podlagi pregleda evropske sosedske politike leta 2016 je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pregleda evropske sosedske politike leta 2016 je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani.

| (5) | Evropska unija in Republika Tunizija sta sklenili, da bosta za utrditev svojega privilegiranega partnerstva sprejeli vrsto strateških prednostnih nalog za obdobje 2018–2020, da bi podprli in okrepili odpornost in stabilnost Republike Tunizije. |
| --- | --- |

(5)

Evropska unija in Republika Tunizija sta sklenili, da bosta za utrditev svojega privilegiranega partnerstva sprejeli vrsto strateških prednostnih nalog za obdobje 2018–2020, da bi podprli in okrepili odpornost in stabilnost Republike Tunizije.

| (6) | Pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma bi se morali dogovoriti o besedilu strateških prednostnih nalog za obdobje 2018–2020, s katerimi se privilegirano partnerstvo EU in Tunizije konkretno uresničuje. Te prednostne naloge bi morale prispevati k izvajanju Evro-mediteranskega sporazuma, pri čemer bo pozornost namenjena predvsem sodelovanju na skupaj opredeljenih področjih obojestranskega interesa – |
| --- | --- |

(6)

Pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma bi se morali dogovoriti o besedilu strateških prednostnih nalog za obdobje 2018–2020, s katerimi se privilegirano partnerstvo EU in Tunizije konkretno uresničuje. Te prednostne naloge bi morale prispevati k izvajanju Evro-mediteranskega sporazuma, pri čemer bo pozornost namenjena predvsem sodelovanju na skupaj opredeljenih področjih obojestranskega interesa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pridružitveni svet sprejema strateške prednostne naloge EU in Tunizije za obdobje 2018–2020, kot so navedene v dokumentu z naslovom „Utrditi privilegirano partnerstvo med EU in Tunizijo: strateške prednostne naloge med EU in Tunizijo za obdobje 2018–2020“ iz Priloge, in pogodbenicama priporoča, da jih uresničita.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ...

Za Pridružitveni svet EU-Tunizija

Predsednik

---

(1)  
  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

1

---

PRILOGA

Utrditi privilegirano partnerstvo med EU in Tunizijo: strateške prednostne naloge za obdobje 2018–2020

1.   Uvod

Z zasidranjem v evropski prostor je Tunizija sprejela strateško odločitev, razvoj uspešne in stabilne demokracije Tunizije v sosedstvu Evropske unije pa je strateškega pomena za obe partnerici.

Privilegirano partnerstvo med EU in Tunizijo priča o specifičnosti in dinamičnosti dvostranskih odnosov ter odseva skupna prizadevanja za vse tesnejšo povezanost Tunizije z evropskim prostorom. Daljnosežni cilj je razviti ambiciozen model za prihodnost odnosov po letu 2020, ki bo gradil na doseženem napredku in v celoti izkoriščal priložnosti za približanje, ki so na voljo v evropski sosedski politiki za obdobje 2018–2020.

V okviru privilegiranega partnerstva se je Tunizija v celoti zavezala, da bo izvedla reforme, potrebne za trajnosten družbeno-gospodarski razvoj države, ter da bo zagotovila trajnost napredka procesa demokratične tranzicije. Evropska unija se zaveda, da so izzivi in težave, s katerimi se sooča Tunizija, obsežni ter se ponovno zavezuje, da bo podprla čim hitrejšo izvedbo navedenih reform.

Strateške prednostne naloge, predstavljene v tem dokumentu, so konkreten odsev privilegiranega partnerstva za obdobje 2018–2020. V samem središču ukrepov obeh strani je ustvarjanje možnosti za mlade. Poudarek bo na pospešitvi družbeno-gospodarskih reform, vključno z izboljšanjem poslovnega okolja, ter na sprejetju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini (DCFTA). Prav tako bo bistvena utrditev demokracije, zlasti učinkovito izvajanje ustave iz leta 2014 in dobro upravljanje. Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje na področju varnosti in boja proti terorizmu ter na področju migracij in mobilnosti, tako da bosta zaključili pogajanja o poenostavitvi vizumske ureditve in ponovnem sprejemu. Hkrati si bosta prizadevali vse bolj dejavno udeležbo Tunizije pri evropskih programih. Prizadevanja bodo dopolnjena z okrepitvijo političnega dialoga na visoki ravni in dialoga s civilno družbo ter z izboljšanjem prepoznavnosti partnerstva.

Te prednostne naloge temeljijo na petletnem razvojnem načrtu Tunizije za obdobje 2016–2020 (1) ter na skupnem sporočilu z naslovom: „Krepitev podpore EU Tuniziji“. (2)

2.   Prednostne naloge privilegiranega partnerstva med EU in Tunizijo za obdobje 2018–2020

Partnerstvo za mlade

Možnosti za prihodnost za mlade so tako za EU kot za Tunizijo eden glavnih ciljev, kakor je razvidno iz Partnerstva za mlade EU–Tunizija, ki sta ga 1. decembra 2016 sklenila tunizijski predsednik in visoki predstavnik/podpredsednik. Da bi se lahko bolje odzvali na potrebe mladih Tunizijcev, bo treba izboljšati usklajenost med različnimi sedanjimi in prihodnjimi ukrepi. Na podlagi dialoga v okviru tega partnerstva sta se EU in Tunizija zavezali, da bosta okrepili ukrepe za spodbujanje zaposlovanja in zaposljivosti mladih; mobilnosti; ter večje udeležbe mladih v javnem in političnem življenju, zlasti pri lokalnih pobudah. Za izboljšanje zaposljivosti bo potrebna reforma poklicnega izobraževanja in usposabljanja in vzpostavitev tesnejših povezav med zasebnim sektorjem ter sistemi izobraževanja in usposabljanja. Hkrati bo treba spodbujati in podpirati inovativne pobude mladih, zlasti na področju novih tehnologij in kulture. Ključni element partnerstva bo podpora oblikovanju tunizijske nacionalne strategije za mlade ter okrepitev ustanov in organizacij, namenjenih mladim.

Poleg te zaveze za mlade bosta pogodbenici izpolnjevali naslednje strateške prednostne naloge:

| 2.1. | Vključujoč in trajnosten družbeno-gospodarski razvoj
  Politični napredek bo trajen le, če ga bo spremljal primerljiv gospodarski napredek. Glede na nestabilne družbeno-gospodarske razmere v Tuniziji, brezposelnost mladih (zlasti mladih diplomantov) ter regionalne in socialne razlike, bo eden od ključnih ciljev okrepiti tunizijsko gospodarstvo, da postane bolj konkurenčno in raznoliko, ter ga preoblikovati tako, da bo vključujoče in trajnostno, hkrati pa bo upoštevalo mednarodne zaveze na področju okolja in podnebnih sprememb. EU bo še naprej podpirala in spodbujala strukturne reforme.
  Konkretno bodo ukrepi na področju družbeno-gospodarskega razvoja usmerjeni k doseganju naslednjih ciljev:






  — | izboljšanje poslovnega okolja in podpora razvoju zasebnega sektorja in zasebnih naložb, med drugim s pomočjo: (i) poenostavitve upravnih postopkov in zmanjšanjem upravnega bremena za podjetja, (ii) izboljšanja dostopa do financiranja, ter (iii) spodbujanja javnih in zasebnih naložb – zlasti z učinkovitim izvajanjem zakona o naložbah iz leta 2016 in zakona o preoblikovanju sistema davčnih ugodnosti iz leta 2017, pri čemer je treba upoštevati škodljive ureditve glede davčnih ugodnosti, ki jih je treba odstraniti; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Vključujoč in trajnosten družbeno-gospodarski razvoj

Politični napredek bo trajen le, če ga bo spremljal primerljiv gospodarski napredek. Glede na nestabilne družbeno-gospodarske razmere v Tuniziji, brezposelnost mladih (zlasti mladih diplomantov) ter regionalne in socialne razlike, bo eden od ključnih ciljev okrepiti tunizijsko gospodarstvo, da postane bolj konkurenčno in raznoliko, ter ga preoblikovati tako, da bo vključujoče in trajnostno, hkrati pa bo upoštevalo mednarodne zaveze na področju okolja in podnebnih sprememb. EU bo še naprej podpirala in spodbujala strukturne reforme.

Konkretno bodo ukrepi na področju družbeno-gospodarskega razvoja usmerjeni k doseganju naslednjih ciljev:

—

izboljšanje poslovnega okolja in podpora razvoju zasebnega sektorja in zasebnih naložb, med drugim s pomočjo: (i) poenostavitve upravnih postopkov in zmanjšanjem upravnega bremena za podjetja, (ii) izboljšanja dostopa do financiranja, ter (iii) spodbujanja javnih in zasebnih naložb – zlasti z učinkovitim izvajanjem zakona o naložbah iz leta 2016 in zakona o preoblikovanju sistema davčnih ugodnosti iz leta 2017, pri čemer je treba upoštevati škodljive ureditve glede davčnih ugodnosti, ki jih je treba odstraniti;

| — | poudarek bo tudi na dejavnem spodbujanju podjetništva in razvoju malih in srednjih podjetij/mikropodjetij; |
| --- | --- |

—

poudarek bo tudi na dejavnem spodbujanju podjetništva in razvoju malih in srednjih podjetij/mikropodjetij;

| — | opredelitvi in izvajanju sektorskih strategij na področjih, na katerih takih strategij še ni, npr. v turizmu; |
| --- | --- |

—

opredelitvi in izvajanju sektorskih strategij na področjih, na katerih takih strategij še ni, npr. v turizmu;

| — | izboljšanju varstva okolja in upravljanja naravnih virov (vključno z vodo), zlasti z izvajanjem nacionalne strategije za zeleno gospodarstvo ter mednarodnih zavez Tunizije na področju podnebnih sprememb (nacionalno določeni prispevek), modrega gospodarstva in ribolovnih virov; |
| --- | --- |

—

izboljšanju varstva okolja in upravljanja naravnih virov (vključno z vodo), zlasti z izvajanjem nacionalne strategije za zeleno gospodarstvo ter mednarodnih zavez Tunizije na področju podnebnih sprememb (nacionalno določeni prispevek), modrega gospodarstva in ribolovnih virov;

| — | izboljšanju konkurenčnosti tradicionalnih panog ter obetavnih sektorjev v industriji in kmetijstvu –, zlasti s podporo, ki izvira iz razvoja ter z zagotovitvijo trajnostnega upravljanja virov in diverzifikacije izvoznih trgov; |
| --- | --- |

—

izboljšanju konkurenčnosti tradicionalnih panog ter obetavnih sektorjev v industriji in kmetijstvu –, zlasti s podporo, ki izvira iz razvoja ter z zagotovitvijo trajnostnega upravljanja virov in diverzifikacije izvoznih trgov;

| — | razvoju energetskega sektorja, vključno s povezanostjo med električnimi omrežji EU in Tunizije ter spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

razvoju energetskega sektorja, vključno s povezanostjo med električnimi omrežji EU in Tunizije ter spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti;

| — | razvoju varnega, zanesljivega, trajnostnega in učinkovitega prometnega sistema s pomočjo usklajenih prometnih standardov in povezanega večmodalnega omrežja za izboljšanje povezav jug–jug in sever–jug; |
| --- | --- |

—

razvoju varnega, zanesljivega, trajnostnega in učinkovitega prometnega sistema s pomočjo usklajenih prometnih standardov in povezanega večmodalnega omrežja za izboljšanje povezav jug–jug in sever–jug;

| — | krepitvi sistema upravljanja javnih financ s sprejetjem in z izvajanjem sistemskega zakona za proračun, z reformo revizijskega sistema javnih računov in izboljšanjem upravljanja podjetij v državni lasti. Davčna reforma (poenostavitev davčnega sistema, davčna pravičnost, decentralizacija, posodobitev javne uprave, boj proti davčnim utajam in izvajanje mednarodnih zavez) je ključnega pomena za bolj vključujoč razvoj države. Prav tako sta pomembni podpora reformam bank, ki so v teku, in nacionalna strategija finančnega vključevanja za obdobje 2017–2021 o dostopu, uporabi in kakovosti storitev; |
| --- | --- |

—

krepitvi sistema upravljanja javnih financ s sprejetjem in z izvajanjem sistemskega zakona za proračun, z reformo revizijskega sistema javnih računov in izboljšanjem upravljanja podjetij v državni lasti. Davčna reforma (poenostavitev davčnega sistema, davčna pravičnost, decentralizacija, posodobitev javne uprave, boj proti davčnim utajam in izvajanje mednarodnih zavez) je ključnega pomena za bolj vključujoč razvoj države. Prav tako sta pomembni podpora reformam bank, ki so v teku, in nacionalna strategija finančnega vključevanja za obdobje 2017–2021 o dostopu, uporabi in kakovosti storitev;

| — | izvajanje procesa decentralizacije, da se zagotovi razvoj javnih storitev in socialnih infrastruktur (zlasti na področju izobraževanja, kulture, zdravstva, vode in sanitarnih storitev), ki bodo odsevale potrebe lokalnih skupnosti; ter pospešitev postopka razvoja regij od znotraj – skupna zaveza obeh strani za postopno zmanjšanje družbeno-gospodarskih razlik. |
| --- | --- |

—

izvajanje procesa decentralizacije, da se zagotovi razvoj javnih storitev in socialnih infrastruktur (zlasti na področju izobraževanja, kulture, zdravstva, vode in sanitarnih storitev), ki bodo odsevale potrebe lokalnih skupnosti; ter pospešitev postopka razvoja regij od znotraj – skupna zaveza obeh strani za postopno zmanjšanje družbeno-gospodarskih razlik.

Za podporo socialnemu napredku bosta pogodbenici še naprej spodbujali:

| — | zaposlovanje, zlasti z nadaljevanjem izvajanja reform za enakopraven dostop do kakovostne izobrazbe in poklicnega usposabljanja, ki bosta odražala potrebe trga dela, in sicer v okviru aktivne politike vključevanja na trg dela; |
| --- | --- |

—

zaposlovanje, zlasti z nadaljevanjem izvajanja reform za enakopraven dostop do kakovostne izobrazbe in poklicnega usposabljanja, ki bosta odražala potrebe trga dela, in sicer v okviru aktivne politike vključevanja na trg dela;

| — | vključujočo in učinkovito politiko Tunizije na področju socialnega vključevanja ter učinkovito socialno varstvo, zlasti s krepitvijo zmogljivosti ustreznih javnih organov in kot podpora reformam, ki jih izvaja Tunizija na področju socialne kohezije, ter z izvajanjem člena 67 Pridružitvenega sporazuma EU – Tunizija o koordinaciji sistemov socialne varnosti in zagotavljanjem uporabe načela enakega obravnavanja na področju socialne zakonodaje; in |
| --- | --- |

—

vključujočo in učinkovito politiko Tunizije na področju socialnega vključevanja ter učinkovito socialno varstvo, zlasti s krepitvijo zmogljivosti ustreznih javnih organov in kot podpora reformam, ki jih izvaja Tunizija na področju socialne kohezije, ter z izvajanjem člena 67 Pridružitvenega sporazuma EU – Tunizija o koordinaciji sistemov socialne varnosti in zagotavljanjem uporabe načela enakega obravnavanja na področju socialne zakonodaje; in

| — | vključujoč socialni dialog za okrepitev zmogljivosti za odpravljanje družbeno-gospodarskih neravnovesij, zmanjšanje socialnih napetosti in spodbujanje pristnega socialnega miru, kar bo povečalo privlačnost države za tuje vlagatelje. |
| --- | --- |

—

vključujoč socialni dialog za okrepitev zmogljivosti za odpravljanje družbeno-gospodarskih neravnovesij, zmanjšanje socialnih napetosti in spodbujanje pristnega socialnega miru, kar bo povečalo privlačnost države za tuje vlagatelje.

Pogodbenici sta še naprej v celoti vključeni v pogajanja o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini (DCFTA) in sta se dogovorili o konkretnem akcijskem načrtu za leto 2018, ki naj bi vodil do napredka in pospešitve pogajanj z namenom njihove sklenitve v čim krajšem času. EU in Tunizija si bosta še naprej prizadevati za posodobitev tunizijskega gospodarstva v korist vseh, vključno z najbolj prikrajšanimi skupnostmi in regijami, ter k ustvarjanju delovnih mest, zlasti za mlade. Pogodbenici se zavezujeta k izboljšanju gospodarskega vključevanja Tunizije v evropski trg, pa tudi v regijo Magreba.

Za okrepitev vloge raziskav in inovacij pri gospodarskem, družbenem in regionalnem razvoju si bosta EU in Tunizija prizadevali za vključitev Tunizije v evropski raziskovalni prostor (ERP), zlasti s spodbujanjem visokošolskega izobraževanja, krepitvijo upravljanja in z utrditvijo mehanizmov za ovrednotenje javnih raziskav in prenos tehnologije med akademskim svetom in industrijo.

| 2.2. | Demokracija, dobro upravljanje in človekove pravice
  EU in Tunizija bosta še naprej posebno pozornost namenjali procesu demokratične reforme ter spodbujanju dobrega upravljanja in države prava, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter krepitvi vloge in vključevanja civilne družbe. Pogodbenici bosta še naprej spodbujali proces političnih reform, tako da bosta učinkovito izvajali ustavo in mednarodne zaveze Tunizije.
  Na področju dobrega upravljanja in spoštovanja načela pravne države bo poudarek na:






  — | okrepitvi institucije parlamenta ter vzpostavitvi in izvajanju neodvisnih organov; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Demokracija, dobro upravljanje in človekove pravice

EU in Tunizija bosta še naprej posebno pozornost namenjali procesu demokratične reforme ter spodbujanju dobrega upravljanja in države prava, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter krepitvi vloge in vključevanja civilne družbe. Pogodbenici bosta še naprej spodbujali proces političnih reform, tako da bosta učinkovito izvajali ustavo in mednarodne zaveze Tunizije.

Na področju dobrega upravljanja in spoštovanja načela pravne države bo poudarek na:

—

okrepitvi institucije parlamenta ter vzpostavitvi in izvajanju neodvisnih organov;

| — | ustanovitvi ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

—

ustanovitvi ustavnega sodišča;

| — | utrditvi demokratičnih, preglednih in neodvisnih volitev; |
| --- | --- |

—

utrditvi demokratičnih, preglednih in neodvisnih volitev;

| — | boju proti goljufijam in korupciji, vključno s podporo nacionalnemu organu za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

—

boju proti goljufijam in korupciji, vključno s podporo nacionalnemu organu za boj proti korupciji;

| — | reformi pravosodnega sistema, v katero sodi tudi približanje mednarodnim standardom, vključno s standardi Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

reformi pravosodnega sistema, v katero sodi tudi približanje mednarodnim standardom, vključno s standardi Sveta Evrope;

| — | izvajanju strategije za reformo in posodobitev javne uprave, ki bo zajemala izboljšanje storitev na osrednji in lokalni ravni, vzpostavitev sistema sprejemanja odločitev na podlagi dokazov, poenostavitev upravnih postopkov ter razvoj digitalne uprave; |
| --- | --- |

—

izvajanju strategije za reformo in posodobitev javne uprave, ki bo zajemala izboljšanje storitev na osrednji in lokalni ravni, vzpostavitev sistema sprejemanja odločitev na podlagi dokazov, poenostavitev upravnih postopkov ter razvoj digitalne uprave;

| — | podpori procesu decentralizacije, vključno s krepitvijo zmogljivosti in proračunov lokalnih uprav, zlasti v okviru lokalnih volitev maja 2018; ter na krepitvi organizacij civilne družbe, njihove vloge in udeležbe v procesu odločanja in povečanju udeležbe državljanov, zlasti mladih, pri političnem življenju in v procesu odločanja. |
| --- | --- |

—

podpori procesu decentralizacije, vključno s krepitvijo zmogljivosti in proračunov lokalnih uprav, zlasti v okviru lokalnih volitev maja 2018; ter na krepitvi organizacij civilne družbe, njihove vloge in udeležbe v procesu odločanja in povečanju udeležbe državljanov, zlasti mladih, pri političnem življenju in v procesu odločanja.

Na področju spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic bo prednost namenjena:

| — | dokončanju postopka usklajevanja zakonodaje z ustavo in mednarodnimi standardi, sodelovanju Tunizije v okviru večstranskih forumov ter na izvajanju zavez, sprejetih v okviru splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

—

dokončanju postopka usklajevanja zakonodaje z ustavo in mednarodnimi standardi, sodelovanju Tunizije v okviru večstranskih forumov ter na izvajanju zavez, sprejetih v okviru splošnega rednega pregleda;

| — | podpori prizadevanjem za boj proti vsem oblikam diskriminacije in proti mučenju (vključno z izvajanjem zavez, sprejetih v okviru Odbora proti mučenju), ter varstvu oseb, ki so v težkih okoliščinah, in spodbujanju pravic žensk, otrok in migrantov; |
| --- | --- |

—

podpori prizadevanjem za boj proti vsem oblikam diskriminacije in proti mučenju (vključno z izvajanjem zavez, sprejetih v okviru Odbora proti mučenju), ter varstvu oseb, ki so v težkih okoliščinah, in spodbujanju pravic žensk, otrok in migrantov;

| — | podpori pionirskim ukrepom Tunizije v boju proti nasilju nad ženskami, v boju za zagotovitev popolne enakosti med moškimi in ženskami ter spodbujanju vloge žensk na vseh področjih, zlasti gospodarskem in političnem; |
| --- | --- |

—

podpori pionirskim ukrepom Tunizije v boju proti nasilju nad ženskami, v boju za zagotovitev popolne enakosti med moškimi in ženskami ter spodbujanju vloge žensk na vseh področjih, zlasti gospodarskem in političnem;

| — | varstvu svobode izražanja in svobode združevanja; |
| --- | --- |

—

varstvu svobode izražanja in svobode združevanja;

| — | pravici do varstva osebnih podatkov; in |
| --- | --- |

—

pravici do varstva osebnih podatkov; in

| — | spoštovanju človekovih pravic na področju varnosti. |
| --- | --- |

—

spoštovanju človekovih pravic na področju varnosti.

| 2.3. | Zbližanje narodov, mobilnost in migracije
  Približevanje med tunizijskimi in evropskimi družbami je eden ključnih stebrov privilegiranega partnerstva, in sicer s krepitvijo izmenjav med posamezniki, družbami in kulturami. Mobilnost ima posebno razsežnost pri izvajanju partnerstva za mlade. Učinkovito izvajanje pridružitve Tunizije k programu Obzorje 2020 ter njenega sodelovanja pri programu Ustvarjalna Evropa in Erasmus+ bo temelj prizadevanj na tem področju.
  Usklajeno upravljanje migracij je politična prednostna naloga tako za Tunizijo kot za EU. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta okrepili dialog in sodelovanje, zlasti z izvajanjem partnerstva za mobilnost, z okrepitvijo boja proti temeljnim vzrokom nedovoljenih migracij, ter z zagotovitvijo evropske pripravljenosti za podporo vzpostavitvi azilnega sistema v Tuniziji. Sodelovanje, ki bo odražalo tudi regionalno razsežnost navedenih izzivov, bo vključevalo:






  — | izvajanje tunizijske nacionalne strategije na področju migracij; vključevalo bo tudi azil in mednarodno zaščito, vključno z izvajanjem ustreznega pravnega okvira; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Zbližanje narodov, mobilnost in migracije

Približevanje med tunizijskimi in evropskimi družbami je eden ključnih stebrov privilegiranega partnerstva, in sicer s krepitvijo izmenjav med posamezniki, družbami in kulturami. Mobilnost ima posebno razsežnost pri izvajanju partnerstva za mlade. Učinkovito izvajanje pridružitve Tunizije k programu Obzorje 2020 ter njenega sodelovanja pri programu Ustvarjalna Evropa in Erasmus+ bo temelj prizadevanj na tem področju.

Usklajeno upravljanje migracij je politična prednostna naloga tako za Tunizijo kot za EU. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta okrepili dialog in sodelovanje, zlasti z izvajanjem partnerstva za mobilnost, z okrepitvijo boja proti temeljnim vzrokom nedovoljenih migracij, ter z zagotovitvijo evropske pripravljenosti za podporo vzpostavitvi azilnega sistema v Tuniziji. Sodelovanje, ki bo odražalo tudi regionalno razsežnost navedenih izzivov, bo vključevalo:

—

izvajanje tunizijske nacionalne strategije na področju migracij; vključevalo bo tudi azil in mednarodno zaščito, vključno z izvajanjem ustreznega pravnega okvira;

| — | zaključek pogajanj o sporazumih o ponovnem sprejemu in poenostavitvi vizumskih postopkov; |
| --- | --- |

—

zaključek pogajanj o sporazumih o ponovnem sprejemu in poenostavitvi vizumskih postopkov;

| — | dobro upravljanje zakonitih migracij z boljšim usklajevanjem z državami članicami EU v okviru njihovih pristojnosti, vključno z uvedbo pilotne sheme mobilnosti ter boljšim vključevanjem priseljencev v države gostiteljice; |
| --- | --- |

—

dobro upravljanje zakonitih migracij z boljšim usklajevanjem z državami članicami EU v okviru njihovih pristojnosti, vključno z uvedbo pilotne sheme mobilnosti ter boljšim vključevanjem priseljencev v države gostiteljice;

| — | podporo mobilizaciji Tunizijcev v tujini za spodbuditev naložb v inovativne sektorje v Tuniziji; |
| --- | --- |

—

podporo mobilizaciji Tunizijcev v tujini za spodbuditev naložb v inovativne sektorje v Tuniziji;

| — | podporo preprečevanju nedovoljenih migracij, zlasti z boljšim upoštevanjem migracijskih vprašanj pri oblikovanju razvojnih strategij; to vključuje tudi okrepitev upravljanja meja in kampanj za ozaveščanje o nevarnostih nedovoljenih migracij; |
| --- | --- |

—

podporo preprečevanju nedovoljenih migracij, zlasti z boljšim upoštevanjem migracijskih vprašanj pri oblikovanju razvojnih strategij; to vključuje tudi okrepitev upravljanja meja in kampanj za ozaveščanje o nevarnostih nedovoljenih migracij;

| — | podporo dejavnostim preprečevanja in boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z odkrivanjem in pregonom kriminalnih mrež; in |
| --- | --- |

—

podporo dejavnostim preprečevanja in boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z odkrivanjem in pregonom kriminalnih mrež; in

| — | utrditev sodelovanja na področju vračanja in ponovnega sprejema, vključno s podporo trajnostni reintegraciji Tunizijcev, ki se vrnejo. |
| --- | --- |

—

utrditev sodelovanja na področju vračanja in ponovnega sprejema, vključno s podporo trajnostni reintegraciji Tunizijcev, ki se vrnejo.

| 2.4. | Varnost in boj proti terorizmu
  EU in Tunizija se soočata s skupnimi varnostnimi izzivi, za reševanje katerih je potrebno usklajeno ukrepanje obeh pogodbenic v skladu s skupnimi vrednotami demokracije in ob spoštovanju človekovih pravic.
  Tunizija namerava izvajati svojo celovito in večsektorsko strategijo za boj proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu. Med prednostnimi področji sodelovanja na tem področju bodo:






  — | izvajanje nacionalne strategije za boj proti terorizmu, zlasti z okrepitvijo in s posodobitvijo zakonodaje ter varnostnih in pravosodnih institucij, ob upoštevanju demokratičnih vrednot, zapisanih v ustavi; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Varnost in boj proti terorizmu

EU in Tunizija se soočata s skupnimi varnostnimi izzivi, za reševanje katerih je potrebno usklajeno ukrepanje obeh pogodbenic v skladu s skupnimi vrednotami demokracije in ob spoštovanju človekovih pravic.

Tunizija namerava izvajati svojo celovito in večsektorsko strategijo za boj proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu. Med prednostnimi področji sodelovanja na tem področju bodo:

—

izvajanje nacionalne strategije za boj proti terorizmu, zlasti z okrepitvijo in s posodobitvijo zakonodaje ter varnostnih in pravosodnih institucij, ob upoštevanju demokratičnih vrednot, zapisanih v ustavi;

| — | pospešitev izvajanja programa za podporo reformi in posodobitvi varnostnega sektorja, vključno z odgovornostjo varnostnih sil, in poglobitev tega sodelovanja na podlagi doseženega napredka; |
| --- | --- |

—

pospešitev izvajanja programa za podporo reformi in posodobitvi varnostnega sektorja, vključno z odgovornostjo varnostnih sil, in poglobitev tega sodelovanja na podlagi doseženega napredka;

| — | boj proti pranju denarja ter financiranju organiziranega kriminala in terorizma, vključno z učinkovitim izvajanjem akcijskega načrta, dogovorjenega s Projektno skupino za finančno ukrepanje; |
| --- | --- |

—

boj proti pranju denarja ter financiranju organiziranega kriminala in terorizma, vključno z učinkovitim izvajanjem akcijskega načrta, dogovorjenega s Projektno skupino za finančno ukrepanje;

| — | razvoj celovite politike za preprečevanje radikalizacije; |
| --- | --- |

—

razvoj celovite politike za preprečevanje radikalizacije;

| — | vračanje tujih borcev; |
| --- | --- |

—

vračanje tujih borcev;

| — | razvoj politike na področju pomoči in zaščite žrtvam terorizma; |
| --- | --- |

—

razvoj politike na področju pomoči in zaščite žrtvam terorizma;

| — | boj proti organiziranemu kriminalu, zlasti trgovini s strelnim orožjem in prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

—

boj proti organiziranemu kriminalu, zlasti trgovini s strelnim orožjem in prepovedanimi drogami;

| — | podpora izvajanju nacionalne varnostne strategije za varnost meja; |
| --- | --- |

—

podpora izvajanju nacionalne varnostne strategije za varnost meja;

| — | krepitev sodelovanja s pristojnimi agencijami Evropske unije; in |
| --- | --- |

—

krepitev sodelovanja s pristojnimi agencijami Evropske unije; in

| — | sodelovanje na področju upravljanja in preprečevanja tveganj nesreč. |
| --- | --- |

—

sodelovanje na področju upravljanja in preprečevanja tveganj nesreč.

Poleg tega bo Evropska unija še naprej dejavno sodelovala v skupini G7+6, ki je pristojna za usklajevanje med ključnimi partnerji Tunizije.

Na področju varnosti/obrambe je mogoče razviti še druga partnerstva.

3.   Kako utrditi privilegirano partnerstvo med EU in Tunizijo

V skladu z velikim pomenom, ki ga pripisujeta medsebojnim odnosom, bosta pogodbenici še naprej gojili tesne politične stike in se bosta redno sestajali v okviru širšega političnega dialoga o vseh vprašanjih skupnega interesa, vključno z regionalnimi in mednarodnimi vprašanji. Okrepiti bi bilo treba regionalno razsežnost teh razprav. Pogodbenici v zvezi s tem poudarjata pomen njunega sodelovanja v okviru Unije za Sredozemlje. Poleg obstoječih dialogov, si bosta pogodbenici prizadevali za srečanja na visoki ravni med EU in Tunizijo in sodelovanje tunizijskih ministrov na nekaterih tematskih sestankih med neuradnimi srečanji članov Sveta Evropske unije. Pogodbenici spodbujata sodelovanje med Evropskim parlamentom in skupščino predstavnikov ljudstva.

Organi Pridružitvenega sporazuma (pridružitveni svet, pridružitveni odbor in tehnični pododbori) bodo še naprej najpomembnejši forumi za usmerjanje izvajanja partnerstva. EU in Tunizija se zavezujeta, da bosta izboljšali učinkovitost in povečali dodano vrednost svojega dela in, v okviru možnosti, razporedili delo po glavnih prednostnih temah in v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami.

Za lažje razumevanje zgoraj navedenih prednostnih nalog je Tunizija predlagala časovni načrt, ki ga je nato odobrila EU. V tem javnem dokumentu so povzeti najnujnejši ukrepi (zakonodajni, strateški in operativni), potrebni za družbeno-gospodarsko obnovo države. Ta časovni načrt je prožen in konkreten instrument za spremljanje na polletni osnovi.

EU se je v skupnem sporočilu zavezala, da bo močno okrepila svojo finančno pomoč Tuniziji iz instrumenta evropske sosedske politike. EU in Tunizija se bosta zavzemali za čim boljšo uporabo obstoječih finančnih možnosti, vključno z novimi instrumenti, kot je načrt za zunanje naložbe EU, tako da bosta spodbujali dopolnjevanje ter učinek finančnega vzvoda, ki ga imajo nepovratna sredstva EU in posojila finančnih institucij. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta okrepili sinergije med političnimi in sektorskimi dialogi ter izvajanje finančnega sodelovanja. Prav tako si bosta prizadevali za okrepitev mehanizmov usklajevanja in dialoga s finančnimi partnerji in donatorji, pri čemer bo za določanje prednostnih nalog in njihovo izvajanje pristojna Tunizija.

Nazadnje se pogodbenici zavezujeta, da si bosta prizadevali za povečanje prepoznavnosti strateških odnosov med EU in Tunizijo ter za boljše uveljavljanje koristi njunega sodelovanja pri državljanih na obeh straneh Sredozemskega morja.

---

(1)  Načrt se zavzema za nov razvojni model trajnostne in vključujoče rasti in je oblikovan na podlagi petih prednostnih nalog: (i) dobro upravljanje, reforma javne uprave in boj proti korupciji, (ii) prehod z gospodarstva z nizkimi stroški na gospodarsko središče, (iii) človekov razvoj in socialna vključenost, (iv) uresničenje ciljev regij in (v) zeleno gospodarstvo kot steber trajnostnega razvoja.

(2)  Sporočilo visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (JOIN (2016)47 final z dne 29. septembra 2016) se osredotoča na pet sklopov ukrepanja: (i) spodbujanje dobrega upravljanja in reforme javne uprave; (ii) krepitev vloge civilne družbe; (iii) vlaganje v prihodnost: ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje trajnostnega gospodarskega razvoja; (iv) odpravljanje družbenih razlik; (v) podpora pri soočanju z varnostnimi izzivi; (vi) skupna prizadevanja za boljše upravljanje migracij in mobilnosti.

---

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/13

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/1926

z dne 19. novembra 2018

o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v skupini strokovnjakov za Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze, v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR) (1), je začel veljati 5. januarja 1976. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR) (1), je začel veljati 5. januarja 1976.

| (2) | Skupino strokovnjakov (AETR) je ustanovila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) v okviru AETR. Ta skupina je organ, pristojen za pripravo predlogov za spremembo AETR in njihovo predložitev delovni skupini UN/ECE za cestni promet. |
| --- | --- |

(2)

Skupino strokovnjakov (AETR) je ustanovila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) v okviru AETR. Ta skupina je organ, pristojen za pripravo predlogov za spremembo AETR in njihovo predložitev delovni skupini UN/ECE za cestni promet.

| (3) | Skupina strokovnjakov za AETR trenutno razpravlja o spremembah sporazuma AETR, in sicer na podlagi predloga Unije, pripravljenega po sprejetju Sklepa Sveta (EU) 2016/1877 (2), v katerem je stališče v imenu Unije v zvezi s tem. Zdi se, da je treba sporazum AETR dodatno spremeniti, da se zagotovi sodelovanje držav pogodbenic AETR, ki niso članice EU, pri izmenjavi podatkov o vozniških karticah na podlagi usklajenih standardov na področju varnosti in varstva podatkov. |
| --- | --- |

(3)

Skupina strokovnjakov za AETR trenutno razpravlja o spremembah sporazuma AETR, in sicer na podlagi predloga Unije, pripravljenega po sprejetju Sklepa Sveta (EU) 2016/1877 (2), v katerem je stališče v imenu Unije v zvezi s tem. Zdi se, da je treba sporazum AETR dodatno spremeniti, da se zagotovi sodelovanje držav pogodbenic AETR, ki niso članice EU, pri izmenjavi podatkov o vozniških karticah na podlagi usklajenih standardov na področju varnosti in varstva podatkov.

| (4) | Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zahteva, da države članice medsebojno povežejo svoje nacionalne elektronske registre vozniških kartic prek sporočilnega sistema za elektronsko izmenjavo informacij o izdajanju tahografskih kartic (TACHOnet) ali, kadar uporabljajo združljiv sistem, zagotovijo, da je izmenjava elektronskih podatkov z vsemi drugimi državami članicami mogoča prek sporočilnega sistema TACHOnet. Sistem TACHOnet je platforma za izmenjavo informacij o vozniških karticah med državami članicami, da se zagotovi, da vozniki nimajo več kot ene vozniške kartice. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zahteva, da države članice medsebojno povežejo svoje nacionalne elektronske registre vozniških kartic prek sporočilnega sistema za elektronsko izmenjavo informacij o izdajanju tahografskih kartic (TACHOnet) ali, kadar uporabljajo združljiv sistem, zagotovijo, da je izmenjava elektronskih podatkov z vsemi drugimi državami članicami mogoča prek sporočilnega sistema TACHOnet. Sistem TACHOnet je platforma za izmenjavo informacij o vozniških karticah med državami članicami, da se zagotovi, da vozniki nimajo več kot ene vozniške kartice.

| (5) | Da bi dosegli vseevropsko harmonizacijo na področju elektronske izmenjave informacij o vozniških karticah, je nujno, da vse pogodbenice AETR uporabljajo sistem TACHOnet kot enotno platformo. |
| --- | --- |

(5)

Da bi dosegli vseevropsko harmonizacijo na področju elektronske izmenjave informacij o vozniških karticah, je nujno, da vse pogodbenice AETR uporabljajo sistem TACHOnet kot enotno platformo.

| (6) | Povezava s sporočilnim sistemom TACHOnet se trenutno vzpostavi neposredno prek omrežja za čezevropske telematske storitve med upravami (v nadaljnjem besedilu: TESTA) ali posredno prek države članice, ki je že povezana s TESTA. Ker je TESTA storitev, omejena na države članice in institucije Unije, se lahko pogodbenice AETR, ki niso članice EU, s sistemom TACHOnet povežejo le posredno. |
| --- | --- |

(6)

Povezava s sporočilnim sistemom TACHOnet se trenutno vzpostavi neposredno prek omrežja za čezevropske telematske storitve med upravami (v nadaljnjem besedilu: TESTA) ali posredno prek države članice, ki je že povezana s TESTA. Ker je TESTA storitev, omejena na države članice in institucije Unije, se lahko pogodbenice AETR, ki niso članice EU, s sistemom TACHOnet povežejo le posredno.

| (7) | Komisija je nedavno ocenila posredne povezave s sporočilnim sistemom TACHOnet in ugotovila, da ne zagotavljajo enake ravni varnosti kot TESTA. Zlasti ni zadostnega jamstva o avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti informacij, izmenjanih prek posrednih povezav. Posredne povezave s sistemom TACHOnet bi bilo zato treba nadomestiti z varno povezavo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je nedavno ocenila posredne povezave s sporočilnim sistemom TACHOnet in ugotovila, da ne zagotavljajo enake ravni varnosti kot TESTA. Zlasti ni zadostnega jamstva o avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti informacij, izmenjanih prek posrednih povezav. Posredne povezave s sistemom TACHOnet bi bilo zato treba nadomestiti z varno povezavo.

| (8) | eDelivery je omrežje povezovalnih vozlišč za digitalne komunikacije, ki ga je razvila Komisija in pri katerem vsak udeleženec na nacionalni ravni z uporabo standardnih prometnih protokolov in varnostnih politik postane vozlišče. eDelivery je prilagodljivo orodje, ki ga je mogoče prilagoditi vsaki posamezni storitvi. |
| --- | --- |

(8)

eDelivery je omrežje povezovalnih vozlišč za digitalne komunikacije, ki ga je razvila Komisija in pri katerem vsak udeleženec na nacionalni ravni z uporabo standardnih prometnih protokolov in varnostnih politik postane vozlišče. eDelivery je prilagodljivo orodje, ki ga je mogoče prilagoditi vsaki posamezni storitvi.

| (9) | Omrežje eDelivery uporablja široko razširjene varnostne tehnologije, kot je infrastruktura javnega ključa (PKI), da se zagotovijo avtentičnost, celovitost in zaupnost izmenjanih informacij. Dostop do sistema TACHOnet bi moral biti za pogodbenice AETR, ki niso članice EU, omogočen prek omrežja eDelivery. |
| --- | --- |

(9)

Omrežje eDelivery uporablja široko razširjene varnostne tehnologije, kot je infrastruktura javnega ključa (PKI), da se zagotovijo avtentičnost, celovitost in zaupnost izmenjanih informacij. Dostop do sistema TACHOnet bi moral biti za pogodbenice AETR, ki niso članice EU, omogočen prek omrežja eDelivery.

| (10) | Pogodbenice AETR bi morale upoštevati poseben postopek za prejemanje digitalnih potrdil in pripadajočih elektronskih ključev za odobritev dostopa do sistema TACHOnet. |
| --- | --- |

(10)

Pogodbenice AETR bi morale upoštevati poseben postopek za prejemanje digitalnih potrdil in pripadajočih elektronskih ključev za odobritev dostopa do sistema TACHOnet.

| (11) | Povezava s sistemom TACHOnet prek omrežja eDelivery pomeni, da morajo pogodbenice AETR zagotoviti, da so elektronski ključi in potrdila, ki omogočajo dostop do sistema, zaščiteni in jih ne morejo uporabljati nepooblaščene osebe. Prav tako bi morale pogodbenice AETR zagotoviti, da se ključi, ki jih zajemajo potekla potrdila, ne uporabljajo več. |
| --- | --- |

(11)

Povezava s sistemom TACHOnet prek omrežja eDelivery pomeni, da morajo pogodbenice AETR zagotoviti, da so elektronski ključi in potrdila, ki omogočajo dostop do sistema, zaščiteni in jih ne morejo uporabljati nepooblaščene osebe. Prav tako bi morale pogodbenice AETR zagotoviti, da se ključi, ki jih zajemajo potekla potrdila, ne uporabljajo več.

| (12) | Treba je zagotoviti varstvo osebnih podatkov, ki so stranem na voljo prek sistema TACHOnet, v skladu s Konvencijo o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejeto 28. januarja 1981. |
| --- | --- |

(12)

Treba je zagotoviti varstvo osebnih podatkov, ki so stranem na voljo prek sistema TACHOnet, v skladu s Konvencijo o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejeto 28. januarja 1981.

| (13) | Nacionalni organi, povezani s sistemom TACHOnet, morajo izvesti ustrezne tehnične ukrepe za zagotovitev, da sistem TACHOnet deluje z visoko ravnjo uspešnosti. Naloga Komisije je, da pripravi preizkuse, s katerimi se potrdi, da so navedene ravni uspešnosti dosežene, in te preizkuse izvede v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalni organi, povezani s sistemom TACHOnet, morajo izvesti ustrezne tehnične ukrepe za zagotovitev, da sistem TACHOnet deluje z visoko ravnjo uspešnosti. Naloga Komisije je, da pripravi preizkuse, s katerimi se potrdi, da so navedene ravni uspešnosti dosežene, in te preizkuse izvede v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi.

| (14) | Sodišče Evropske unije je v sodbi z dne 31. marca 1971 v zadevi 22/70 (4) priznalo, da je delo posadk na vozilih, ki opravljajo cestne prevoze, področje, ki je v zunanji pristojnosti Unije. Ta pristojnost se je odtlej izvajala v številnih pravnih aktih, ki jih je sprejela Unija, tudi v uredbah (ES) št. 561/2006 (5) in (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Ker spada predmet urejanja AETR na področje uporabe Uredbe (ES) št. 561/2006, je za pogajanja in sklenitev relevantnih sporazumov v izključni pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

(14)

Sodišče Evropske unije je v sodbi z dne 31. marca 1971 v zadevi 22/70 (4) priznalo, da je delo posadk na vozilih, ki opravljajo cestne prevoze, področje, ki je v zunanji pristojnosti Unije. Ta pristojnost se je odtlej izvajala v številnih pravnih aktih, ki jih je sprejela Unija, tudi v uredbah (ES) št. 561/2006 (5) in (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Ker spada predmet urejanja AETR na področje uporabe Uredbe (ES) št. 561/2006, je za pogajanja in sklenitev relevantnih sporazumov v izključni pristojnosti Unije.

| (15) | Če bo skupina strokovnjakov sprejela predloge pogodbenic, lahko ti predlogi po končanem postopku revizije AETR privedejo do spremembe AETR. Ko skupina strokovnjakov AETR sprejme predloge, morajo države članice Unije kot naslednji korak kot pogodbenice AETR sodelovati pri sprožitvi mehanizma za revizijo AETR v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, in ob upoštevanju sklepa Sveta v skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, če je to primerno. Predlagane spremembe AETR bodo začele veljati šele, ko bo končana revizija AETR. |
| --- | --- |

(15)

Če bo skupina strokovnjakov sprejela predloge pogodbenic, lahko ti predlogi po končanem postopku revizije AETR privedejo do spremembe AETR. Ko skupina strokovnjakov AETR sprejme predloge, morajo države članice Unije kot naslednji korak kot pogodbenice AETR sodelovati pri sprožitvi mehanizma za revizijo AETR v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, in ob upoštevanju sklepa Sveta v skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, če je to primerno. Predlagane spremembe AETR bodo začele veljati šele, ko bo končana revizija AETR.

| (16) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupini strokovnjakov za AETR, saj bo sprememba AETR za Unijo zavezujoča. |
| --- | --- |

(16)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupini strokovnjakov za AETR, saj bo sprememba AETR za Unijo zavezujoča.

| (17) | Ker Unija ni pogodbenica AETR in ji njen status ne omogoča sporočanja predlaganih sprememb, bi morale države članice, ki delujejo v interesu Unije, v duhu lojalnega sodelovanja in za spodbujanje doseganja ciljev Unije sporočiti predlagane spremembe skupini strokovnjakov AETR. |
| --- | --- |

(17)

Ker Unija ni pogodbenica AETR in ji njen status ne omogoča sporočanja predlaganih sprememb, bi morale države članice, ki delujejo v interesu Unije, v duhu lojalnega sodelovanja in za spodbujanje doseganja ciljev Unije sporočiti predlagane spremembe skupini strokovnjakov AETR.

| (18) | Stališče Unije skupaj izrazijo njene države članice, ki so članice skupine strokovnjakov AETR in delovne skupine za cestni promet UN/ECE – |
| --- | --- |

(18)

Stališče Unije skupaj izrazijo njene države članice, ki so članice skupine strokovnjakov AETR in delovne skupine za cestni promet UN/ECE –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupini strokovnjakov za Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), je, da se podprejo predlagane spremembe AETR, kot so določene v dokumentu, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Stališče iz člena 1 skupaj izrazijo države članice Unije, ki so pogodbenice AETR.

O formalnih in manjših spremembah stališča iz člena 1 se je mogoče dogovoriti, ne da bi bilo treba spremeniti navedeno stališče.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan po njegovem sprejetju.

V Bruslju, 19. novembra 2018

Za Svet

Predsednica

E. KÖSTINGER

---

(1)  
  UL L 95, 8.4.1978, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1877 z dne 17. oktobra 2016 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v skupini strokovnjakov za Evropski sporazum o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), in v delovni skupini za cestni promet Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UL L 288, 22.10.2016, str. 49).

2

(3)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

3

(4)  ECLI:EU:C:1971:32.

4

(5)  Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

5

---

PRILOGA

NOVI DODATEK K AETR

Dodatek 4

Specifikacije za sistem TACHOnet

1.   Področje uporabe in namen

1.1   V tem dodatku so določeni pogoji v zvezi s povezavo pogodbenic AETR s sistemom TACHOnet prek omrežja eDelivery.

1.2   Pogodbenice, ki se s sistemom TACHOnet povezujejo prek omrežja eDelivery, upoštevajo določbe iz tega dodatka.

2.   Opredelitev pojmov

| (a) | „pogodbenica“ pomeni katero koli pogodbenico AETR; |
| --- | --- |

(a)

„pogodbenica“ pomeni katero koli pogodbenico AETR;

| (b) | „eDelivery (e-dostava)“ pomeni storitev, ki jo je razvila Evropska komisija in ki omogoča prenos podatkov med tretjimi stranmi z elektronskimi sredstvi, zagotavlja dokaze o ravnanju s prenesenimi podatki, vključno z dokazilom o oddaji in prejemu podatkov, ter prenesene podatke varuje pred tveganjem kakršne koli nepooblaščene spremembe; |
| --- | --- |

(b)

„eDelivery (e-dostava)“ pomeni storitev, ki jo je razvila Evropska komisija in ki omogoča prenos podatkov med tretjimi stranmi z elektronskimi sredstvi, zagotavlja dokaze o ravnanju s prenesenimi podatki, vključno z dokazilom o oddaji in prejemu podatkov, ter prenesene podatke varuje pred tveganjem kakršne koli nepooblaščene spremembe;

| (c) | „TACHOnet“ pomeni sistem za elektronsko izmenjavo informacij o vozniških karticah med pogodbenicami, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe (EU) št. 165/2014; |
| --- | --- |

(c)

„TACHOnet“ pomeni sistem za elektronsko izmenjavo informacij o vozniških karticah med pogodbenicami, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe (EU) št. 165/2014;

| (d) | „osrednje vozlišče“ pomeni informacijski sistem, ki omogoča usmerjanje sporočil TACHOnet med pogodbenicami vložnicami in pogodbenicami prejemnicami; |
| --- | --- |

(d)

„osrednje vozlišče“ pomeni informacijski sistem, ki omogoča usmerjanje sporočil TACHOnet med pogodbenicami vložnicami in pogodbenicami prejemnicami;

| (e) | „pogodbenica vložnica“ pomeni pogodbenico, ki odda zahtevek ali obvestilo TACHOnet, ki se nato v osrednjem vozlišču preusmeri na ustrezno pogodbenico prejemnico; |
| --- | --- |

(e)

„pogodbenica vložnica“ pomeni pogodbenico, ki odda zahtevek ali obvestilo TACHOnet, ki se nato v osrednjem vozlišču preusmeri na ustrezno pogodbenico prejemnico;

| (f) | „pogodbenica prejemnica“ pomeni pogodbenico, na katero je naslovljen zahtevek ali obvestilo TACHOnet; |
| --- | --- |

(f)

„pogodbenica prejemnica“ pomeni pogodbenico, na katero je naslovljen zahtevek ali obvestilo TACHOnet;

| (g) | „organ izdajatelj kartice“ pomeni subjekt, ki ga pogodbenica pooblasti za izdajo in upravljanje tahografskih kartic. |
| --- | --- |

(g)

„organ izdajatelj kartice“ pomeni subjekt, ki ga pogodbenica pooblasti za izdajo in upravljanje tahografskih kartic.

3.   Splošne obveznosti

3.1   Nobena pogodbenica ne sme skleniti sporazumov o dostopu do sistema TACHOnet v imenu druge pogodbenice ali na kakršen koli drug način zastopati drugo pogodbenico na podlagi tega dodatka. Nobena pogodbenica pri operacijah iz tega dodatka ne deluje kot podizvajalka druge pogodbenice.

3.2   Pogodbenice zagotovijo dostop do svojega nacionalnega registra vozniških kartic prek sistema TACHOnet na način in na ravni storitev, kot sta določena v poddodatku 4.6.

3.3   Pogodbenice se medsebojno nemudoma obvestijo, če opazijo motnje ali napake na svojem področju pristojnosti, ki bi lahko ogrozile običajno delovanje sistema TACHOnet.

3.4   Vsaka pogodbenica sekretariatu AETR sporoči kontaktne osebe za sistem TACHOnet. Vsaka sprememba kontaktnih oseb mora biti sekretariatu AETR predložena v pisni obliki.

4.   Preizkusi za povezavo s sistemom TACHOnet

4.1   Povezava pogodbenice s sistemom TACHOnet je vzpostavljena po tem, ko so v skladu z navodili in pod nadzorom Evropske komisije uspešno opravljeni preizkusi povezovanja, integracije in delovanja.

4.2   Če predhodni preizkusi niso opravljeni uspešno, lahko Evropska komisija začasno odloži fazo preizkušanja. Preizkusi se nadaljujejo, ko pogodbenica Evropski komisiji sporoči, da so bile uvedene potrebne tehnične izboljšave na nacionalni ravni, ki naj bi omogočile, da bodo predhodni preizkusi opravljeni uspešno.

4.3   Predhodni preizkusi trajajo največ šest mesecev.

5.   Arhitektura zaupanja

5.1   Arhitektura zaupanja sistema TACHOnet zagotavlja zaupnost, celovitost in nezatajljivost sporočil TACHOnet.

5.2   Temelji na storitvi infrastrukture javnih ključev (PKI), ki jo je vzpostavila Evropska komisija in katere zahteve so določene v poddodatkih 4.8 in 4.9.

5.3   V arhitekturo zaupanja sistema TACHOnet lahko posegajo naslednji subjekti:

| (a) | certifikacijski organ, odgovoren za generiranje digitalnih potrdil, ki jih mora organ za registracijo predložiti nacionalnim organom pogodbenic (prek zaupanja vrednih kurirjev, ki jih ti imenujejo), ter za vzpostavitev tehnične infrastrukture za izdajo, preklic in obnovitev digitalnih potrdil; |
| --- | --- |

(a)

certifikacijski organ, odgovoren za generiranje digitalnih potrdil, ki jih mora organ za registracijo predložiti nacionalnim organom pogodbenic (prek zaupanja vrednih kurirjev, ki jih ti imenujejo), ter za vzpostavitev tehnične infrastrukture za izdajo, preklic in obnovitev digitalnih potrdil;

| (b) | lastnik domene, odgovoren za delovanje osrednjega vozlišča iz poddodatka 4.1 ter za potrjevanje in usklajevanje arhitekture zaupanja sistema TACHOnet; |
| --- | --- |

(b)

lastnik domene, odgovoren za delovanje osrednjega vozlišča iz poddodatka 4.1 ter za potrjevanje in usklajevanje arhitekture zaupanja sistema TACHOnet;

| (c) | organ za registracijo, odgovoren za registracijo in odobritev zahtevkov za izdajo, preklic in obnovitev digitalnih potrdil ter za preverjanje identitete zaupanja vrednih kurirjev; |
| --- | --- |

(c)

organ za registracijo, odgovoren za registracijo in odobritev zahtevkov za izdajo, preklic in obnovitev digitalnih potrdil ter za preverjanje identitete zaupanja vrednih kurirjev;

| (d) | zaupanja vredni kurir, tj. oseba, ki jo imenujejo nacionalni organi in je odgovorna za izročitev javnega ključa organu za registracijo in za prevzem pripadajočega potrdila, ki ga generira certifikacijski organ; |
| --- | --- |

(d)

zaupanja vredni kurir, tj. oseba, ki jo imenujejo nacionalni organi in je odgovorna za izročitev javnega ključa organu za registracijo in za prevzem pripadajočega potrdila, ki ga generira certifikacijski organ;

| (e) | nacionalni organ pogodbenice, ki:






  (i) | generira zasebne ključe in pripadajoče javne ključe, ki bodo vključeni v potrdila, ki jih bo generiral certifikacijski organ; |
| --- | --- | --- |

(e)

nacionalni organ pogodbenice, ki:

(i)

generira zasebne ključe in pripadajoče javne ključe, ki bodo vključeni v potrdila, ki jih bo generiral certifikacijski organ;

| (ii) | predloži zahteve za digitalna potrdila certifikacijskemu organu; |
| --- | --- |

(ii)

predloži zahteve za digitalna potrdila certifikacijskemu organu;

| (iii) | imenuje zaupanja vrednega kurirja. |
| --- | --- |

(iii)

imenuje zaupanja vrednega kurirja.

5.4   Certifikacijski organ in organ za registracijo imenuje Evropska komisija.

5.5   Vsaka pogodbenica, ki se poveže s sistemom TACHOnet, mora v skladu s poddodatkom 4.9 zahtevati izdajo digitalnega potrdila, da podpiše in šifrira sporočilo sistema TACHOnet.

5.6   Potrdilo se lahko prekliče v skladu s poddodatkom 4.9.

6.   Varstvo podatkov in zaupnost

6.1   Pogodbenice v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti pa v skladu s Konvencijo o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejmejo vse potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi zagotovijo varnost podatkov sistema TACHOnet ter preprečijo spremembo, izgubo ali nedovoljeno obdelavo takih podatkov ali nedovoljen dostop do njih (zlasti v zvezi z avtentičnostjo, zaupnostjo, sledljivostjo, celovitostjo, razpoložljivostjo ter nezatajljivostjo in varnostjo sporočil).

6.2   Vsaka pogodbenica zaščiti svoje nacionalne sisteme pred nedovoljeno uporabo, zlonamernimi kodami, virusi, računalniškimi vdori, kršitvami in nedovoljenim poseganjem v podatke ter drugimi primerljivimi dejanji tretjih strani. Pogodbenice se strinjajo, da bodo uporabile razumna tržna sredstva, da bi se izognile prenosom kakršnih koli virusov, časovnih bomb, črvov ali podobnih programov ali kakršnim koli običajnim postopkom računalniškega programiranja, ki bi lahko vplivali na računalniške sisteme druge pogodbenice.

7.   Stroški

7.1   Pogodbenice krijejo lastne razvojne in operativne stroške v povezavi s svojimi podatkovnimi sistemi in postopki, ki so potrebni za izpolnjevanje obveznosti iz tega dodatka.

7.2   Storitve iz poddodatka 4.1, ki jih zagotavlja osrednje vozlišče, so brezplačne.

8.   Sklepanje pogodb s podizvajalci

8.1   Pogodbenice lahko za katero koli od storitev, za katere so odgovorne v skladu s tem dodatkom, sklenejo pogodbo s podizvajalci.

8.2   Takšno sklepanje pogodb s podizvajalci pogodbenice ne razrešuje odgovornosti v skladu s tem dodatkom, vključno z odgovornostjo za ustrezno raven storitev v skladu s poddodatkom 4.6.

Poddodatek 4.1

Splošni vidiki sistema TACHOnet

1.   Splošni opis

Sistem TACHOnet je elektronski sistem za izmenjavo informacij o vozniških karticah med pogodbenicami AETR. TACHOnet pošilja zahteve po informacijah od pogodbenic vložnic k pogodbenicam prejemnicam, odzive pa v nasprotni smeri. Pogodbenice, ki so del sistema TACHOnet, morajo svoje nacionalne registre vozniških kartic povezati s sistemom.

2.   Arhitektura

Sporočilni sistem TACHOnet sestavljajo naslednji deli:

| 2.1 | osrednje vozlišče, ki je sposobno sprejeti zahtevek od pogodbenice vložnice, ga potrditi in obdelati s posredovanjem pogodbenicam prejemnicam. Osrednje vozlišče počaka na odzive vseh pogodbenic prejemnic, zbere vse odzive in posreduje konsolidiran odziv pogodbenici vložnici; |
| --- | --- |

2.1

osrednje vozlišče, ki je sposobno sprejeti zahtevek od pogodbenice vložnice, ga potrditi in obdelati s posredovanjem pogodbenicam prejemnicam. Osrednje vozlišče počaka na odzive vseh pogodbenic prejemnic, zbere vse odzive in posreduje konsolidiran odziv pogodbenici vložnici;

| 2.2 | nacionalni sistemi pogodbenic, ki so opremljeni z vmesnikom, ki je sposoben pošiljati zahtevke v osrednje vozlišče in prejemati ustrezne odzive. Nacionalni sistemi lahko za posredovanje, prenos in prejem sporočil iz osrednjega vozlišča uporabljajo lastniško ali komercialno programsko opremo. |
| --- | --- |

2.2

nacionalni sistemi pogodbenic, ki so opremljeni z vmesnikom, ki je sposoben pošiljati zahtevke v osrednje vozlišče in prejemati ustrezne odzive. Nacionalni sistemi lahko za posredovanje, prenos in prejem sporočil iz osrednjega vozlišča uporabljajo lastniško ali komercialno programsko opremo.

Image 1

3.   Upravljanje

3.1   Osrednje vozlišče upravlja Evropska komisija, ki je odgovorna za njegovo tehnično delovanje in vzdrževanje.

3.2   V osrednjem vozlišču se podatki ne hranijo dlje kot šest mesecev, razen dnevnikov in statističnih podatkov iz poddodatka 4.7.

3.3   Osrednje vozlišče ne omogoča dostopa do osebnih podatkov, razen pooblaščenim uslužbencem Evropske komisije, kadar je to potrebno za namene spremljanja, vzdrževanja in odpravljanja napak.

3.4   Vsaka pogodbenica je odgovorna za:

| 3.4.1 | vzpostavitev in upravljanje svojih nacionalnih sistemov, vključno z njihovo povezavo z osrednjim vozliščem; |
| --- | --- |

3.4.1

vzpostavitev in upravljanje svojih nacionalnih sistemov, vključno z njihovo povezavo z osrednjim vozliščem;

| 3.4.2 | namestitev in vzdrževanje svojega nacionalnega sistema, tako strojne kot tudi programske opreme, lastniške ali komercialne; |
| --- | --- |

3.4.2

namestitev in vzdrževanje svojega nacionalnega sistema, tako strojne kot tudi programske opreme, lastniške ali komercialne;

| 3.4.3 | pravilno interoperabilnost svojega nacionalnega sistema z osrednjim vozliščem, vključno z upravljanjem sporočil o napakah, prejetih iz osrednjega vozlišča; |
| --- | --- |

3.4.3

pravilno interoperabilnost svojega nacionalnega sistema z osrednjim vozliščem, vključno z upravljanjem sporočil o napakah, prejetih iz osrednjega vozlišča;

| 3.4.4 | sprejetje vseh ukrepov za zagotavljanje zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti informacij; |
| --- | --- |

3.4.4

sprejetje vseh ukrepov za zagotavljanje zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti informacij;

| 3.4.5 | delovanje nacionalnih sistemov v skladu z ravnmi storitev iz poddodatka 4.6. |
| --- | --- |

3.4.5

delovanje nacionalnih sistemov v skladu z ravnmi storitev iz poddodatka 4.6.

Poddodatek 4.2

Funkcije sistema TACHOnet

1.   Prek sporočilnega sistema TACHOnet so zagotovljene naslednje funkcije:

| 1.1 | Preverjanje izdanih kartic (CIC): omogoča pogodbenici vložnici, da pošlje zahtevek za preverjanje izdanih kartic eni ali več pogodbenicam prejemnicam, da bi ugotovila, ali vložnik vloge za kartico že ima vozniško kartico, ki jo je izdala pogodbenica prejemnica. Pogodbenice prejemnice odgovorijo na zahtevek tako, da pošljejo odziv na preverjanje izdanih kartic. |
| --- | --- |

1.1

Preverjanje izdanih kartic (CIC): omogoča pogodbenici vložnici, da pošlje zahtevek za preverjanje izdanih kartic eni ali več pogodbenicam prejemnicam, da bi ugotovila, ali vložnik vloge za kartico že ima vozniško kartico, ki jo je izdala pogodbenica prejemnica. Pogodbenice prejemnice odgovorijo na zahtevek tako, da pošljejo odziv na preverjanje izdanih kartic.

| 1.2 | Preverjanje statusa kartice (CCS): omogoča pogodbenici vložnici, da vpraša pogodbenico prejemnico o podatkih kartice, ki jo je izdala slednja, tako da pošlje zahtevek za preverjanje statusa kartice. Pogodbenica prejemnica odgovori na zahtevek tako, da pošlje odziv na preverjanje statusa kartice. |
| --- | --- |

1.2

Preverjanje statusa kartice (CCS): omogoča pogodbenici vložnici, da vpraša pogodbenico prejemnico o podatkih kartice, ki jo je izdala slednja, tako da pošlje zahtevek za preverjanje statusa kartice. Pogodbenica prejemnica odgovori na zahtevek tako, da pošlje odziv na preverjanje statusa kartice.

| 1.3 | Sprememba statusa kartice (MCS): omogoča pogodbenici vložnici, da z zahtevkom za spremembo statusa kartice obvesti pogodbenico prejemnico, da se je status kartice, ki jo je izdala slednja, spremenil. Pogodbenica prejemnica odgovori s potrditvijo spremembe statusa kartice. |
| --- | --- |

1.3

Sprememba statusa kartice (MCS): omogoča pogodbenici vložnici, da z zahtevkom za spremembo statusa kartice obvesti pogodbenico prejemnico, da se je status kartice, ki jo je izdala slednja, spremenil. Pogodbenica prejemnica odgovori s potrditvijo spremembe statusa kartice.

| 1.4 | Vozniško dovoljenje izdane kartice (ICDL): omogoča pogodbenici vložnici, da z zahtevkom za vozniško dovoljenje izdane kartice obvesti pogodbenico prejemnico, da je izdala kartico na podlagi vozniškega dovoljenja, ki ga je izdala slednja. Pogodbenica prejemnica odgovori z odzivom na vozniško dovoljenje izdane kartice. |
| --- | --- |

1.4

Vozniško dovoljenje izdane kartice (ICDL): omogoča pogodbenici vložnici, da z zahtevkom za vozniško dovoljenje izdane kartice obvesti pogodbenico prejemnico, da je izdala kartico na podlagi vozniškega dovoljenja, ki ga je izdala slednja. Pogodbenica prejemnica odgovori z odzivom na vozniško dovoljenje izdane kartice.

2.   Vključijo se tudi druge vrste sporočil, ki se štejejo za primerne za učinkovito delovanje sistema TACHOnet, na primer obvestila o napakah.

3.   Nacionalni sistemi prepoznajo statuse kartic, navedene v preglednici 1, kadar se uporabljajo funkcije iz točke 1. Vendar pa pogodbenice niso dolžne izvajati upravnega postopka, ki bi vključeval vse navedene statuse.

4.   Kadar pogodbenica prejme odziv ali obvestilo z navedbo statusa, ki ga ne uporablja v svojih upravnih postopkih, nacionalni sistem pretvori status iz prejetega sporočila v ustrezno vrednost v navedenem postopku. Pogodbenica prejemnica ne sme zavrniti sporočila, če je status v sporočilu naveden v preglednici 1.

5.   Status kartice, ki je naveden v preglednici 1, se ne uporablja za ugotavljanje, ali je vozniška kartica veljavna za vožnjo. Kadar pogodbenica prek funkcije CCS poizveduje v registru nacionalnega organa, ki je izdal kartico, odziv vsebuje posebno polje „velja za vožnjo“. Nacionalni upravni postopki so taki, da odzivi na CCS vedno vsebujejo ustrezno vrednost „velja za vožnjo“.

Preglednica 1

Statusi kartic

| Status kartice | Opredelitev |
| --- | --- |
| Vloga | Organ izdajatelj kartice je prejel vlogo za izdajo vozniške kartice. Te informacije so bile evidentirane in shranjene v podatkovno zbirko s pripravljenimi iskalnimi ključi. |
| Odobreno | Organ izdajatelj kartice je odobril vlogo za tahografsko kartico. |
| Zavrnjeno | Organ izdajatelj kartice ni odobril vloge. |
| Prilagojeno | Tahografska kartica je bila prilagojena. |
| Odpremljeno | Nacionalni organ je vozniško kartico odpremil ustreznemu vozniku ali dostavni agenciji. |
| Vročeno | Nacionalni organ je vozniško kartico vročil zadevnemu vozniku. |
| Odvzeto | Pristojni organ je vozniku odvzel vozniško kartico. |
| Razveljavljeno | Vozniška kartica je bila vozniku začasno odvzeta. |
| Preklicano | Organ izdajatelj kartice je sklenil preklicati vozniško kartico. Kartica je bila trajno razveljavljena. |
| Vrnjeno | Tahografska kartica je bila vrnjena organu izdajatelju kartice z izjavo, da ni več potrebna. |
| Izgubljeno | Organu izdajatelju kartice je bila prijavljena izguba tahografske kartice. |
| Ukradeno | Organu izdajatelju kartice je bila prijavljena kraja tahografske kartice. Šteje se, da je ukradena kartica izgubljena. |
| Nepravilno delovanje | Organu izdajatelju kartice je bilo prijavljeno nepravilno delovanje tahografske kartice. |
| Poteklo | Obdobje veljavnosti tahografske kartice je poteklo. |
| Nadomeščeno | Tahografska kartica, ki je bila prijavljena kot izgubljena, ukradena ali nepravilno delujoča, je bila nadomeščena z novo kartico. Podatki na novi kartici so enaki z izjemo indeksa zamenjave številke kartice, ki se poveča za eno. |
| Podaljšano | Tahografski kartici je bila podaljšana veljavnost zaradi spremembe upravnih podatkov ali skorajšnjega poteka obdobja veljavnosti. Številka nove kartice je enaka z izjemo indeksa podaljšanja številke kartice, ki se poveča za eno. |
| V zamenjavi | Organ izdajatelj kartice, ki je izdal vozniško kartico, je prejel obvestilo, da se je začel postopek zamenjave te kartice z vozniško kartico, ki jo bo izdal organ izdajatelj kartice druge pogodbenice. |
| Zamenjano | Organ izdajatelj kartice, ki je izdal vozniško kartico, je prejel obvestilo, da se je končal postopek zamenjave te kartice z vozniško kartico, ki jo bo izdal organ izdajatelj kartice druge pogodbenice. |

Status kartice

Opredelitev

Vloga

Organ izdajatelj kartice je prejel vlogo za izdajo vozniške kartice. Te informacije so bile evidentirane in shranjene v podatkovno zbirko s pripravljenimi iskalnimi ključi.

Odobreno

Organ izdajatelj kartice je odobril vlogo za tahografsko kartico.

Zavrnjeno

Organ izdajatelj kartice ni odobril vloge.

Prilagojeno

Tahografska kartica je bila prilagojena.

Odpremljeno

Nacionalni organ je vozniško kartico odpremil ustreznemu vozniku ali dostavni agenciji.

Vročeno

Nacionalni organ je vozniško kartico vročil zadevnemu vozniku.

Odvzeto

Pristojni organ je vozniku odvzel vozniško kartico.

Razveljavljeno

Vozniška kartica je bila vozniku začasno odvzeta.

Preklicano

Organ izdajatelj kartice je sklenil preklicati vozniško kartico. Kartica je bila trajno razveljavljena.

Vrnjeno

Tahografska kartica je bila vrnjena organu izdajatelju kartice z izjavo, da ni več potrebna.

Izgubljeno

Organu izdajatelju kartice je bila prijavljena izguba tahografske kartice.

Ukradeno

Organu izdajatelju kartice je bila prijavljena kraja tahografske kartice. Šteje se, da je ukradena kartica izgubljena.

Nepravilno delovanje

Organu izdajatelju kartice je bilo prijavljeno nepravilno delovanje tahografske kartice.

Poteklo

Obdobje veljavnosti tahografske kartice je poteklo.

Nadomeščeno

Tahografska kartica, ki je bila prijavljena kot izgubljena, ukradena ali nepravilno delujoča, je bila nadomeščena z novo kartico. Podatki na novi kartici so enaki z izjemo indeksa zamenjave številke kartice, ki se poveča za eno.

Podaljšano

Tahografski kartici je bila podaljšana veljavnost zaradi spremembe upravnih podatkov ali skorajšnjega poteka obdobja veljavnosti. Številka nove kartice je enaka z izjemo indeksa podaljšanja številke kartice, ki se poveča za eno.

V zamenjavi

Organ izdajatelj kartice, ki je izdal vozniško kartico, je prejel obvestilo, da se je začel postopek zamenjave te kartice z vozniško kartico, ki jo bo izdal organ izdajatelj kartice druge pogodbenice.

Zamenjano

Organ izdajatelj kartice, ki je izdal vozniško kartico, je prejel obvestilo, da se je končal postopek zamenjave te kartice z vozniško kartico, ki jo bo izdal organ izdajatelj kartice druge pogodbenice.

Poddodatek 4.3

Določbe glede sporočil sistema TACHOnet

1.   Splošne tehnične zahteve

1.1   Osrednje vozlišče zagotovi tako sinhroni kot asinhroni vmesnik za izmenjavo sporočil. Pogodbenice lahko izberejo najprimernejšo tehnologijo za povezavo s svojimi aplikacijami.

1.2   Vsa sporočila, izmenjana med osrednjim vozliščem in nacionalnimi sistemi, so kodirana po UTF-8.

1.3   Nacionalni sistemi so sposobni prejemati in obdelovati sporočila, ki vsebujejo grške ali cirilične znake.

2.   Struktura in definicijske sheme (XSD) sporočil XML

2.1   Splošna struktura sporočil XML ima obliko, ki je opredeljena s shemami XSD, nameščenimi v osrednjem vozlišču.

2.2   Osrednje vozlišče in nacionalni sistemi prenašajo in prejemajo sporočila, ki so skladna s shemo sporočil XSD.

2.3   Nacionalni sistemi omogočajo pošiljanje, prejemanje in obdelavo vseh sporočil, ki ustrezajo kateri od funkcij iz poddodatka 4.2.

2.4   Sporočila XML vključujejo vsaj minimalne zahteve iz preglednice 2.

Preglednica 2

Minimalne zahteve za vsebino sporočil XML

| Skupna glava | Obvezno |
| --- | --- |
| Različica | Uradna različica specifikacij XML je določena z imenskim prostorom, opredeljenim v XSD sporočila in v atributu različica elementa glave v posameznem sporočilu XML. Številka različice („n.m“) se določi kot fiksna vrednost pri vsaki objavi datoteke z definicijsko shemo protokola XML (XSD). | Da |
| Testni identifikator | Neobvezen identifikator za preizkušanje. Originator preizkusa vnese identifikator, ki ga vsi udeleženci v delovnem postopku posredujejo/vrnejo. V običajnem delovanju se zanemari in se ne uporablja, če je bil poslan. | Ne |
| Tehnični identifikator | Univerzalni edinstveni identifikator (UUID), ki enolično označuje vsako posamezno sporočilo. Pošiljatelj generira UUID in vnese ta atribut. Ta podatek se ne uporablja v nobeni poslovni funkciji. | Da |
| Identifikator delovnega postopka | Identifikator delovnega postopka (workflowID) je UUID in bi ga morala generirati pogodbenica vložnica. Ta identifikator se nato uporabi v vseh sporočilih za primerjanje delovnega postopka. | Da |
| Poslano ob | Datum in čas (UTC), ko je bilo sporočilo poslano. | Da |
| Potek časa | To je neobvezen atribut datuma in časa (v formatu UTC). Navedeno vrednost nastavi le osrednje vozlišče v primeru posredovanih zahtevkov. S tem je pogodbenica prejemnica obveščena o tem, kdaj bo čas za zahtevek potekel. Ta vrednost ni potrebna v MS2TCN_<x>_Req in vseh odzivnih sporočilih. Vrednost je neobvezna, tako da se lahko za vse vrste sporočil uporablja enaka definicija glave, ne glede na to, ali se atribut timeoutValue zahteva ali ne. | Ne |
| Pošiljatelj | Oznaka pogodbenice, ki pošilja sporočilo, po ISO 3166-1 Alpha 2 ali „EU“. | Da |
| Prejemnik | Oznaka pogodbenice, v katero se sporočilo pošilja, po ISO 3166-1 Alpha 2 ali „EU“. | Da |

Skupna glava

Obvezno

Različica

Uradna različica specifikacij XML je določena z imenskim prostorom, opredeljenim v XSD sporočila in v atributu različica elementa glave v posameznem sporočilu XML. Številka različice („n.m“) se določi kot fiksna vrednost pri vsaki objavi datoteke z definicijsko shemo protokola XML (XSD).

Da

Testni identifikator

Neobvezen identifikator za preizkušanje. Originator preizkusa vnese identifikator, ki ga vsi udeleženci v delovnem postopku posredujejo/vrnejo. V običajnem delovanju se zanemari in se ne uporablja, če je bil poslan.

Ne

Tehnični identifikator

Univerzalni edinstveni identifikator (UUID), ki enolično označuje vsako posamezno sporočilo. Pošiljatelj generira UUID in vnese ta atribut. Ta podatek se ne uporablja v nobeni poslovni funkciji.

Da

Identifikator delovnega postopka

Identifikator delovnega postopka (workflowID) je UUID in bi ga morala generirati pogodbenica vložnica. Ta identifikator se nato uporabi v vseh sporočilih za primerjanje delovnega postopka.

Da

Poslano ob

Datum in čas (UTC), ko je bilo sporočilo poslano.

Da

Potek časa

To je neobvezen atribut datuma in časa (v formatu UTC). Navedeno vrednost nastavi le osrednje vozlišče v primeru posredovanih zahtevkov. S tem je pogodbenica prejemnica obveščena o tem, kdaj bo čas za zahtevek potekel. Ta vrednost ni potrebna v MS2TCN_<x>_Req in vseh odzivnih sporočilih. Vrednost je neobvezna, tako da se lahko za vse vrste sporočil uporablja enaka definicija glave, ne glede na to, ali se atribut timeoutValue zahteva ali ne.

Ne

Pošiljatelj

Oznaka pogodbenice, ki pošilja sporočilo, po ISO 3166-1 Alpha 2 ali „EU“.

Da

Prejemnik

Oznaka pogodbenice, v katero se sporočilo pošilja, po ISO 3166-1 Alpha 2 ali „EU“.

Da

Poddodatek 4.4

Prečrkovanje in storitve NYSIIS (identifikacijski in obveščevalni sistem zvezne države New York)

| 1. | Algoritem NYSIIS v osrednjem vozlišču se uporablja za kodiranje imen vseh voznikov v nacionalnem registru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za iskanje kartice s funkcijo CIC se kot glavni iskalni mehanizem uporabljajo ključi NYSIIS. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poleg tega lahko pogodbenice uporabljajo prilagojen algoritem za pridobivanje dodatnih rezultatov. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V rezultatih iskanja mora biti naveden iskalni mehanizem, ki je bil uporabljen pri iskanju zapisa, bodisi NYSIIS ali prilagojeni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če se pogodbenica odloči za zapisovanje obvestil ICDL, morajo biti ključi NYSIIS, ki jih vsebuje obvestilo, zabeleženi kot del podatkov ICDL. Pri iskanju podatkov ICDL pogodbenica uporablja ključe NYSIIS za ime vložnika. |
| --- | --- |

5.

Poddodatek 4.5

Varnostne zahteve

| 1. | Za izmenjavo sporočil med osrednjim vozliščem in nacionalnimi sistemi se uporablja HTTPS. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za zaščito prenosa sporočil med nacionalnim sistemom in osrednjim vozliščem nacionalni sistemi uporabljajo digitalna potrdila iz poddodatkov 4.8 in 4.9. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nacionalni sistemi uporabljajo vsaj potrdila, pri katerih se uporabljata zgoščevalni algoritem podpisa SHA-2 (SHA-256) in javni ključ z dolžino 2 048 bitov. |
| --- | --- |

3.

Poddodatek 4.6

Ravni storitev

1.   Nacionalni sistemi izpolnjujejo naslednje minimalne ravni storitev:

| 1.1 | Na voljo so 24 ur na dan in 7 dni v tednu. |
| --- | --- |

1.1

Na voljo so 24 ur na dan in 7 dni v tednu.

| 1.2 | Njihova razpoložljivost se spremlja s sporočili srčnega utripa (heartbeat), ki se pošiljajo iz osrednjega vozlišča. |
| --- | --- |

1.2

Njihova razpoložljivost se spremlja s sporočili srčnega utripa (heartbeat), ki se pošiljajo iz osrednjega vozlišča.

| 1.3 | Stopnja njihove razpoložljivosti je 98 % v skladu z naslednjo preglednico (številke so zaokrožene na najbližjo primerno enoto):








  Razpoložljivost | pomeni naslednjo nerazpoložljivost |
| --- | --- | --- |
| tedensko | mesečno | letno |
| 98 % | 0,5 ure | 15 ur | 7,5 dneva |

1.3

Stopnja njihove razpoložljivosti je 98 % v skladu z naslednjo preglednico (številke so zaokrožene na najbližjo primerno enoto):

Razpoložljivost

pomeni naslednjo nerazpoložljivost

tedensko

mesečno

letno

98 %

0,5 ure

15 ur

7,5 dneva

Pogodbenice so pozvane, naj upoštevajo dnevno stopnjo razpoložljivosti, vendar je treba upoštevati, da nekatere dejavnosti, kot je na primer vzdrževanje sistema, zahtevajo čas izpada, daljši od 30 minut. Mesečna in letna stopnja razpoložljivosti pa sta zavezujoči.

| 1.4 | Odzovejo se na vsaj 98 % zahtevkov, ki so jim bili posredovani v enem koledarskem mesecu. |
| --- | --- |

1.4

Odzovejo se na vsaj 98 % zahtevkov, ki so jim bili posredovani v enem koledarskem mesecu.

| 1.5 | Na zahtevke se odzovejo v največ 10 sekundah. |
| --- | --- |

1.5

Na zahtevke se odzovejo v največ 10 sekundah.

| 1.6 | Skupni čas do izteka zahtevka (čas, v katerem lahko vložnik zahtevka čaka na odziv) ne presega 20 sekund. |
| --- | --- |

1.6

Skupni čas do izteka zahtevka (čas, v katerem lahko vložnik zahtevka čaka na odziv) ne presega 20 sekund.

| 1.7 | Sposobni so se odzivati na zahtevke s hitrostjo 6 sporočil na sekundo. |
| --- | --- |

1.7

Sposobni so se odzivati na zahtevke s hitrostjo 6 sporočil na sekundo.

| 1.8 | Nacionalni sistemi ne smejo pošiljati zahtevkov vozlišču TACHOnet s hitrostjo, ki presega 2 zahtevka na sekundo. |
| --- | --- |

1.8

Nacionalni sistemi ne smejo pošiljati zahtevkov vozlišču TACHOnet s hitrostjo, ki presega 2 zahtevka na sekundo.

| 1.9 | Vsak nacionalni sistem je sposoben delovati v primeru morebitnih tehničnih težav v osrednjem vozlišču ali nacionalnih sistemih v drugih pogodbenicah. Te med drugim vključujejo:






  (a) | izpad povezave z osrednjim vozliščem; |
| --- | --- | --- |

1.9

Vsak nacionalni sistem je sposoben delovati v primeru morebitnih tehničnih težav v osrednjem vozlišču ali nacionalnih sistemih v drugih pogodbenicah. Te med drugim vključujejo:

(a)

izpad povezave z osrednjim vozliščem;

| (b) | ni odziva na zahtevek; |
| --- | --- |

(b)

ni odziva na zahtevek;

| (c) | prejem odzivov po izteku časa za sporočilo; |
| --- | --- |

(c)

prejem odzivov po izteku časa za sporočilo;

| (d) | prejem nenaročenih sporočil; |
| --- | --- |

(d)

prejem nenaročenih sporočil;

| (e) | prejem neveljavnih sporočil. |
| --- | --- |

(e)

prejem neveljavnih sporočil.

2.   Osrednje vozlišče:

| 2.1 | vzdržuje stopnjo razpoložljivosti 98 %; |
| --- | --- |

2.1

vzdržuje stopnjo razpoložljivosti 98 %;

| 2.2 | obvešča nacionalne sisteme o morebitnih napakah, bodisi prek odzivnega sporočila bodisi prek namenskega sporočila o napaki. Nacionalni sistemi prejemajo navedena namenska sporočila o napaki in imajo delovni postopek stopnjevanja za sprejem vseh ustreznih ukrepov za odpravo sporočene napake. |
| --- | --- |

2.2

obvešča nacionalne sisteme o morebitnih napakah, bodisi prek odzivnega sporočila bodisi prek namenskega sporočila o napaki. Nacionalni sistemi prejemajo navedena namenska sporočila o napaki in imajo delovni postopek stopnjevanja za sprejem vseh ustreznih ukrepov za odpravo sporočene napake.

3.   Vzdrževanje

Pogodbenice obvestijo druge pogodbenice in Evropsko komisijo o vseh običajnih dejavnostih vzdrževanja prek spletne aplikacije vsaj en teden pred začetkom navedenih dejavnosti, če je to tehnično mogoče.

Poddodatek 4.7

Vodenje dnevnikov in statistična obdelava podatkov, zbranih v osrednjem vozlišču

| 1. | Za zaščito zasebnosti se podatki za statistične namene obravnavajo anonimno. Podatki o določeni kartici, vozniku ali vozniškem dovoljenju niso na voljo za statistične namene. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Informacije iz dnevnikov dokumentirajo vse transakcije za namene spremljanja in odpravljanja napak ter omogočajo pripravo statističnih podatkov o teh transakcijah. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osebni podatki se v dnevnikih ne hranijo več kot 6 mesecev. Statistične informacije se hranijo nedoločen čas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statistični podatki, ki se uporabljajo za poročanje, vključujejo:






  (a) | pogodbenico vložnico; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

pogodbenico vložnico;

| (b) | pogodbenico prejemnico; |
| --- | --- |

(b)

pogodbenico prejemnico;

| (c) | vrsto sporočila; |
| --- | --- |

(c)

vrsto sporočila;

| (d) | statusno kodo odziva; |
| --- | --- |

(d)

statusno kodo odziva;

| (e) | datum in čas sporočil; |
| --- | --- |

(e)

datum in čas sporočil;

| (f) | odzivni čas. |
| --- | --- |

(f)

odzivni čas.

Poddodatek 4.8

Splošne določbe v zvezi z digitalnimi ključi in potrdili za sistem TACHOnet

1.   Generalni direktorat Evropske komisije za informatiko (DIGIT) pogodbenicam AETR, ki se povezujejo s sistemom TACHOnet (v nadaljnjem besedilu: nacionalni organi), omogoči dostop do storitve PKI (1) („storitev PKI IPE“) prek omrežja eDelivery.

2.   Postopek za zahtevo in preklic digitalnih potrdil ter podrobni pogoji za njegovo uporabo so opredeljeni v Dodatku.

3.   Uporaba potrdil:

| 3.1 | po izdaji potrdila ga nacionalni organ (2) uporablja samo v okviru sistema TACHOnet. Potrdilo se lahko uporablja za:






  (a) | ugotavljanje pristnosti izvora podatkov; |
| --- | --- | --- |

3.1

po izdaji potrdila ga nacionalni organ (2) uporablja samo v okviru sistema TACHOnet. Potrdilo se lahko uporablja za:

(a)

ugotavljanje pristnosti izvora podatkov;

| (b) | šifriranje podatkov; |
| --- | --- |

(b)

šifriranje podatkov;

| (c) | odkrivanje kršitev celovitosti podatkov. |
| --- | --- |

(c)

odkrivanje kršitev celovitosti podatkov.

| 3.2 | Kakršna koli uporaba, ki ni izrecno odobrena v okviru dovoljenih uporab potrdila, je prepovedana. |
| --- | --- |

3.2

Kakršna koli uporaba, ki ni izrecno odobrena v okviru dovoljenih uporab potrdila, je prepovedana.

4.   Pogodbenice:

| (a) | zaščitijo svoj zasebni ključ pred nepooblaščeno uporabo; |
| --- | --- |

(a)

zaščitijo svoj zasebni ključ pred nepooblaščeno uporabo;

| (b) | ne prenašajo ali razkrivajo svojega zasebnega ključa tretjim stranem, niti kot zastopnice; |
| --- | --- |

(b)

ne prenašajo ali razkrivajo svojega zasebnega ključa tretjim stranem, niti kot zastopnice;

| (c) | zagotovijo zaupnost, celovitost in razpoložljivost zasebnih ključev, ki se generirajo, hranijo in uporabljajo za sistem TACHOnet; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo zaupnost, celovitost in razpoložljivost zasebnih ključev, ki se generirajo, hranijo in uporabljajo za sistem TACHOnet;

| (d) | ne nadaljujejo z uporabo zasebnega ključa po poteku veljavnosti ali preklicu potrdila, razen za ogled šifriranih podatkov (npr. dešifriranje elektronske pošte). Potekli ključi se uničijo ali zadržijo na način, ki preprečuje njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(d)

ne nadaljujejo z uporabo zasebnega ključa po poteku veljavnosti ali preklicu potrdila, razen za ogled šifriranih podatkov (npr. dešifriranje elektronske pošte). Potekli ključi se uničijo ali zadržijo na način, ki preprečuje njihovo uporabo;

| (e) | organu za registracijo predložijo identifikacijo zastopnikov, pooblaščenih za zahtevanje preklica potrdil, izdanih organizaciji (zahtevek za preklic vključuje geslo za zahtevek za preklic in podrobnosti o dogodkih, ki vodijo do preklica); |
| --- | --- |

(e)

organu za registracijo predložijo identifikacijo zastopnikov, pooblaščenih za zahtevanje preklica potrdil, izdanih organizaciji (zahtevek za preklic vključuje geslo za zahtevek za preklic in podrobnosti o dogodkih, ki vodijo do preklica);

| (f) | preprečijo zlorabo zasebnega ključa, tako da zahtevajo preklic pripadajočega javnega ključa v primeru ogroženosti zasebnega ključa ali podatkov o aktivaciji zasebnega ključa; |
| --- | --- |

(f)

preprečijo zlorabo zasebnega ključa, tako da zahtevajo preklic pripadajočega javnega ključa v primeru ogroženosti zasebnega ključa ali podatkov o aktivaciji zasebnega ključa;

| (g) | imajo odgovornost in obveznost, da zahtevajo preklic potrdil v okoliščinah, opredeljenih v politiki certificiranja (CP) in izjavi o postopkih certificiranja (CPS) certifikacijskega organa; |
| --- | --- |

(g)

imajo odgovornost in obveznost, da zahtevajo preklic potrdil v okoliščinah, opredeljenih v politiki certificiranja (CP) in izjavi o postopkih certificiranja (CPS) certifikacijskega organa;

| (h) | organ za registracijo nemudoma uradno obvestijo o izgubi, kraji ali morebitni ogroženosti kakršnih koli ključev AETR, ki se uporabljajo v okviru sistema TACHOnet. |
| --- | --- |

(h)

organ za registracijo nemudoma uradno obvestijo o izgubi, kraji ali morebitni ogroženosti kakršnih koli ključev AETR, ki se uporabljajo v okviru sistema TACHOnet.

5.   Odgovornost

Brez omejevanja odgovornosti Evropske komisije za delovanje v nasprotju s kakršnimi koli zahtevami iz veljavne nacionalne zakonodaje ali za dejanja, za katera izključitev odgovornosti ni zakonsko dovoljena, Evropska Komisija ni odgovorna za:

| (a) | vsebino potrdila, za katero je odgovoren izključno lastnik potrdila. Lastnik potrdila je odgovoren za preverjanje točnosti njegove vsebine; |
| --- | --- |

(a)

vsebino potrdila, za katero je odgovoren izključno lastnik potrdila. Lastnik potrdila je odgovoren za preverjanje točnosti njegove vsebine;

| (b) | uporabo potrdila s strani lastnika. |
| --- | --- |

(b)

uporabo potrdila s strani lastnika.

Poddodatek 4.9

Opis storitve PKI za sistem TACHOnet

1.   Uvod

PKI (infrastruktura javnih ključev) je niz vlog, politik, postopkov in sistemov, ki so potrebni za generiranje, upravljanje, razširjanje in preklic digitalnih potrdil (3). Storitev PKI IPE omrežja eDelivery omogoča izdajanje in upravljanje digitalnih potrdil, ki se uporabljajo za zagotavljanje zaupnosti, celovitosti in nezatajljivosti informacij, izmenjanih med dostopovnimi točkami (AP).

Storitev PKI omrežja eDelivery temelji na storitvi TeleSec Shared Business CA (certifikacijski organ) središča zaupanja Trust Center Services, za katero se uporablja politika certificiranja (CP)/izjava o postopkih certificiranja (CPS) storitve TeleSec Shared-Business CA podjetja T-Systems International GmbH (4).

Storitev PKI omogoča izdajo potrdil, primernih za zagotavljanje različnih poslovnih procesov znotraj in zunaj podjetij, organizacij, javnih organov in institucij, za katere je potrebna srednja stopnja varnosti, da se dokaže avtentičnost, celovitost in zanesljivost končnega subjekta.

2.   Postopek zahtevka za potrdilo

2.1   Vloge in odgovornosti

2.1.1   „Organizacija“ ali „nacionalni organ“, ki zahteva potrdilo

2.1.1.1   Nacionalni organ zahteva potrdila v okviru projekta TACHOnet.

2.1.1.2   Nacionalni organ:

| (a) | zahteva potrdila od storitve PK IPE; |
| --- | --- |

(a)

zahteva potrdila od storitve PK IPE;

| (b) | generira zasebne ključe in pripadajoče javne ključe, ki bodo vključeni v potrdila, ki jih bo izdal certifikacijski organ; |
| --- | --- |

(b)

generira zasebne ključe in pripadajoče javne ključe, ki bodo vključeni v potrdila, ki jih bo izdal certifikacijski organ;

| (c) | po odobritvi prenese potrdilo; |
| --- | --- |

(c)

po odobritvi prenese potrdilo;

| (d) | podpiše in organu za registracijo vrne:






  (i) | identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev, |
| --- | --- | --- |

(d)

podpiše in organu za registracijo vrne:

(i)

identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev,

| (ii) | podpisano individualno pisno pooblastilo (5). |
| --- | --- |

(ii)

podpisano individualno pisno pooblastilo (5).

2.1.2   Zaupanja vredni kurir

2.1.2.1   Nacionalni organ imenuje zaupanja vrednega kurirja.

2.1.2.2   Zaupanja vredni kurir:

| (a) | izroči javni ključ organu za registracijo med postopkom osebne identifikacije in registracije; |
| --- | --- |

(a)

izroči javni ključ organu za registracijo med postopkom osebne identifikacije in registracije;

| (b) | od organa za registracijo prejme pripadajoče potrdilo. |
| --- | --- |

(b)

od organa za registracijo prejme pripadajoče potrdilo.

2.1.3   Lastnik domene

2.1.3.1   Lastnik domene je GD MOVE.

2.1.3.2   Lastnik domene:

| (a) | potrdi in usklajuje omrežje in arhitekturo zaupanja sistema TACHOnet, vključno s potrditvijo postopkov za izdajo potrdil; |
| --- | --- |

(a)

potrdi in usklajuje omrežje in arhitekturo zaupanja sistema TACHOnet, vključno s potrditvijo postopkov za izdajo potrdil;

| (b) | upravlja osrednje vozlišče sistema TACHOnet in usklajuje dejavnosti pogodbenic v zvezi z delovanjem sistema TACHOnet; |
| --- | --- |

(b)

upravlja osrednje vozlišče sistema TACHOnet in usklajuje dejavnosti pogodbenic v zvezi z delovanjem sistema TACHOnet;

| (c) | skupaj z nacionalnimi organi izvede preizkuse povezave s sistemom TACHOnet. |
| --- | --- |

(c)

skupaj z nacionalnimi organi izvede preizkuse povezave s sistemom TACHOnet.

2.1.4   Organ za registracijo

2.1.4.1   Organ za registracijo je Skupno raziskovalno središče (JRC).

2.1.4.2   Organ za registracijo je odgovoren za preverjanje identitete zaupanja vrednega kurirja ter za registracijo in odobritev zahtevkov za izdajo, preklic in obnovitev digitalnih potrdil.

2.1.4.3   Organ za registracijo:

| (a) | dodeli enolični identifikator nacionalnemu organu; |
| --- | --- |

(a)

dodeli enolični identifikator nacionalnemu organu;

| (b) | ugotovi istovetnost nacionalnega organa, njegovih kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev; |
| --- | --- |

(b)

ugotovi istovetnost nacionalnega organa, njegovih kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev;

| (c) | komunicira s službo za podporo IPE v zvezi z istovetnostjo nacionalnega organa, njegovih kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev; |
| --- | --- |

(c)

komunicira s službo za podporo IPE v zvezi z istovetnostjo nacionalnega organa, njegovih kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev;

| (d) | obvesti nacionalni organ o odobritvi ali zavrnitvi potrdila. |
| --- | --- |

(d)

obvesti nacionalni organ o odobritvi ali zavrnitvi potrdila.

2.1.5   Certifikacijski organ

2.1.5.1   Certifikacijski organ je odgovoren za zagotavljanje tehnične infrastrukture za zahtevo, izdajo in preklic digitalnih potrdil.

2.1.5.2   Certifikacijski organ:

| (a) | zagotovi tehnično infrastrukturo za zahtevke nacionalnih organov za potrdila; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi tehnično infrastrukturo za zahtevke nacionalnih organov za potrdila;

| (b) | potrdi ali zavrne zahtevke za potrdila; |
| --- | --- |

(b)

potrdi ali zavrne zahtevke za potrdila;

| (c) | po potrebi komunicira z organom za registracijo pri preverjanju identitete organizacije, ki vloži zahtevek. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi komunicira z organom za registracijo pri preverjanju identitete organizacije, ki vloži zahtevek.

2.2   Izdaja potrdila

2.2.1   Izdaja potrdila se opravi v skladu z naslednjimi zaporednimi koraki, ki so prikazani na sliki 1:

| (a) | Korak 1: identifikacija zaupanja vrednega kurirja; |
| --- | --- |

(a)

Korak 1: identifikacija zaupanja vrednega kurirja;

| (b) | Korak 2: generiranje zahtevka za potrdilo; |
| --- | --- |

(b)

Korak 2: generiranje zahtevka za potrdilo;

| (c) | Korak 3: registracija pri organu za registracijo; |
| --- | --- |

(c)

Korak 3: registracija pri organu za registracijo;

| (d) | Korak 4: generiranje potrdila; |
| --- | --- |

(d)

Korak 4: generiranje potrdila;

| (e) | Korak 5: objava potrdila; |
| --- | --- |

(e)

Korak 5: objava potrdila;

| (f) | Korak 6: sprejem potrdila. |
| --- | --- |

(f)

Korak 6: sprejem potrdila.

Slika 1 – Postopek izdaje potrdila

2.2.2   Korak 1: Identifikacija zaupanja vrednega kurirja

Za identifikacijo zaupanja vrednega kurirja se izvede naslednji postopek:

| (a) | organ za registracijo nacionalnemu organu pošlje identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev (6). Ta obrazec vključuje tudi pisno pooblastilo, ki ga organizacija (organ AETR) podpiše; |
| --- | --- |

(a)

organ za registracijo nacionalnemu organu pošlje identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev (6). Ta obrazec vključuje tudi pisno pooblastilo, ki ga organizacija (organ AETR) podpiše;

| (b) | nacionalni organ vrne izpolnjen obrazec in podpisano pisno pooblastilo organu za registracijo; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni organ vrne izpolnjen obrazec in podpisano pisno pooblastilo organu za registracijo;

| (c) | organ za registracijo potrdi prejem in popolnost obrazca; |
| --- | --- |

(c)

organ za registracijo potrdi prejem in popolnost obrazca;

| (d) | organ za registracijo lastniku domene predloži posodobljen izvod seznama kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev. |
| --- | --- |

(d)

organ za registracijo lastniku domene predloži posodobljen izvod seznama kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev.

2.2.3   Korak 2: Generiranje zahtevka za potrdilo

2.2.3.1   Zahtevek za potrdilo in njegov prevzem se opravita na istem računalniku in z istim brskalnikom.

2.2.3.2   Za generiranje zahtevka za potrdilo se izvede naslednji postopek:

| (a) | organizacija odpre uporabniški spletni vmesnik in zahteva potrdilo prek URL https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en: ter vpiše uporabniško ime „sbca/CEF_eDelivery.europa.eu“ in geslo „digit.333“;



  Slika 2 |
| --- | --- |

(a)

organizacija odpre uporabniški spletni vmesnik in zahteva potrdilo prek URL https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en: ter vpiše uporabniško ime „sbca/CEF_eDelivery.europa.eu“ in geslo „digit.333“;

Slika 2

| (b) | organizacija klikne „request“ na levi strani okna in na spustnem seznamu izbere „CEF_TACHOnet“;



  Slika 3 |
| --- | --- |

(b)

organizacija klikne „request“ na levi strani okna in na spustnem seznamu izbere „CEF_TACHOnet“;

Slika 3

| (c) | organizacija izpolni obrazec za zahtevek za potrdilo iz slike 4 z informacijami iz preglednice 3 ter s klikom na „Next (soft-PSE)“ zaključi postopek;



  Slika 4






  Zahtevana polja | Opis |
| --- | --- | --- |
| Država | C = oznaka države, lokacija lastnika potrdila, preverjena z uporabo javnega imenika
  Omejitve: 2 znaka v skladu s standardom ISO 3166-1, alfa-2, razlikovanje velikih in malih črk
  Primeri: DE, BE, NL
  Posebni primeri: UK (za Združeno kraljestvo), EL (za Grčijo) |
| Organizacija/podjetje (O) | O = ime organizacije lastnika potrdila |
| Glavna domena (OU1) | OU = CEF_eDelivery.europa.eu |
| Področje odgovornosti (OU2) | OU = CEF_TACHOnet |
| Oddelek (OU3) | Obvezna vrednost za vsako „OBMOČJE ODGOVORNOSTI“
  Vsebino je treba preveriti s pozitivnim seznamom (beli seznam), ko se zahteva potrdilo. Če informacije ne ustrezajo seznamu, se zahteva prepreči.
  Format:

  OU = <TYPE>-<GTC_NUMBER>

  Pri tem se „<TYPE>“ nadomesti z AP_PROD: dostopovna točka v proizvodnem okolju.
  In pri čemer je <GTC_NUMBER> GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, pri čemer je Ares(2018)xxxxxx številka GTC za projekt TACHOnet.
  Npr.:
  AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx |
| Ime (CN) | Mora ostati prazno. |
| Priimek (CN) | Mora se začeti z „GRP:“, čemur sledi splošno ime.
  Format:

  CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

  Npr.:
  GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001 |
| E-pošta | E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu |
| E-naslov 1 (SAN) | Mora ostati prazno. |
| E-naslov 2 (SAN) | Mora ostati prazno. |
| E-naslov 3 (SAN) | Mora ostati prazno. |
| Naslov | Mora ostati prazno. |
| Ulica | Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo). |
| Ulična št. | Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo). |
| Poštna številka | Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo).


  Opozorilo:
  če poštna številka NI 5-številčna poštna številka, polje pustite prazno in poštno številko vpišite v polje za mesto. |
| Mesto | Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo).


  Opozorilo:
  če poštna številka NI 5-številčna poštna številka, polje pustite prazno in poštno številko vpišite v polje za mesto. |
| Telefonska številka | Mora ostati prazno. |
| Identifikacijski podatki | Elektronski naslov mora biti enak tistemu, ki se uporablja za registracijo enoličnega identifikatorja.
  +
  Mora biti ime osebe, ki zastopa organizacijo (ki se uporablja za pisno pooblastilo).

  - Št. poslovnega registra (obvezno samo za zasebne organizacije).

  Vpisano na lokalnem sodišču (velja le za nemške in avstrijske zasebne organizacije). |
| Geslo za preklic | Obvezno polje, ki ga je izbral vložnik. |
| Ponovitev gesla za preklic | Ponovljeno obvezno polje, ki ga je izbral vložnik. |

(c)

organizacija izpolni obrazec za zahtevek za potrdilo iz slike 4 z informacijami iz preglednice 3 ter s klikom na „Next (soft-PSE)“ zaključi postopek;

Slika 4

Zahtevana polja

Opis

Država

C = oznaka države, lokacija lastnika potrdila, preverjena z uporabo javnega imenika

Omejitve: 2 znaka v skladu s standardom ISO 3166-1, alfa-2, razlikovanje velikih in malih črk

Primeri: DE, BE, NL

Posebni primeri: UK (za Združeno kraljestvo), EL (za Grčijo)

Organizacija/podjetje (O)

O = ime organizacije lastnika potrdila

Glavna domena (OU1)

OU = CEF_eDelivery.europa.eu

Področje odgovornosti (OU2)

OU = CEF_TACHOnet

Oddelek (OU3)

Obvezna vrednost za vsako „OBMOČJE ODGOVORNOSTI“

Vsebino je treba preveriti s pozitivnim seznamom (beli seznam), ko se zahteva potrdilo. Če informacije ne ustrezajo seznamu, se zahteva prepreči.

Format:

OU = <TYPE>-<GTC_NUMBER>

Pri tem se „<TYPE>“ nadomesti z AP_PROD: dostopovna točka v proizvodnem okolju.

In pri čemer je <GTC_NUMBER> GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, pri čemer je Ares(2018)xxxxxx številka GTC za projekt TACHOnet.

Npr.:

AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx

Ime (CN)

Mora ostati prazno.

Priimek (CN)

Mora se začeti z „GRP:“, čemur sledi splošno ime.

Format:

CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

Npr.:

GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001

E-pošta

E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu

E-naslov 1 (SAN)

Mora ostati prazno.

E-naslov 2 (SAN)

Mora ostati prazno.

E-naslov 3 (SAN)

Mora ostati prazno.

Naslov

Mora ostati prazno.

Ulica

Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo).

Ulična št.

Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo).

Poštna številka

Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo).

Opozorilo:
  če poštna številka NI 5-številčna poštna številka, polje pustite prazno in poštno številko vpišite v polje za mesto.

Mesto

Mora biti uradni naslov organizacije lastnika potrdila (ki se uporablja za pisno pooblastilo).

Opozorilo:
  če poštna številka NI 5-številčna poštna številka, polje pustite prazno in poštno številko vpišite v polje za mesto.

Telefonska številka

Mora ostati prazno.

Identifikacijski podatki

Elektronski naslov mora biti enak tistemu, ki se uporablja za registracijo enoličnega identifikatorja.

+

Mora biti ime osebe, ki zastopa organizacijo (ki se uporablja za pisno pooblastilo).

- Št. poslovnega registra (obvezno samo za zasebne organizacije).

Vpisano na lokalnem sodišču (velja le za nemške in avstrijske zasebne organizacije).

Geslo za preklic

Obvezno polje, ki ga je izbral vložnik.

Ponovitev gesla za preklic

Ponovljeno obvezno polje, ki ga je izbral vložnik.

Preglednica 3 – Izpolnite podrobne podatke za vsako zahtevano polje.

| (d) | izbrana dolžina ključa 2 048 (visoka stopnja);



  Slika 5 |
| --- | --- |

(d)

izbrana dolžina ključa 2 048 (visoka stopnja);

Slika 5

| (e) | organizacija za prevzem potrdila zabeleži referenčno številko;



  Slika 6 |
| --- | --- |

(e)

organizacija za prevzem potrdila zabeleži referenčno številko;

Slika 6

| (f) | podporna skupina IPE pregleda nove zahtevke za potrdila in preveri, ali so informacije v zahtevku za potrdilo veljavne, tj. da so v skladu z dogovorom glede poimenovanja potrdil iz Dodatka 5.1; |
| --- | --- |

(f)

podporna skupina IPE pregleda nove zahtevke za potrdila in preveri, ali so informacije v zahtevku za potrdilo veljavne, tj. da so v skladu z dogovorom glede poimenovanja potrdil iz Dodatka 5.1;

| (g) | podporna skupina IPE preveri, ali so informacije, vnesene v zahtevek, v veljavnem formatu; |
| --- | --- |

(g)

podporna skupina IPE preveri, ali so informacije, vnesene v zahtevek, v veljavnem formatu;

| (h) | če preverjanje iz točk 5 ali 6 zgoraj ni uspešno, podporna skupina IPE pošlje elektronsko sporočilo na elektronski naslov, naveden v „identifikacijskih podatkih“ obrazca za zahtevek z lastnikom domene v kopiji, v katerem organizacijo zaprosi, da ponovno začne postopek. Neuspešen zahtevek za potrdilo se razveljavi; |
| --- | --- |

(h)

če preverjanje iz točk 5 ali 6 zgoraj ni uspešno, podporna skupina IPE pošlje elektronsko sporočilo na elektronski naslov, naveden v „identifikacijskih podatkih“ obrazca za zahtevek z lastnikom domene v kopiji, v katerem organizacijo zaprosi, da ponovno začne postopek. Neuspešen zahtevek za potrdilo se razveljavi;

| (i) | podporna skupina IPE organu za registracijo pošlje elektronsko sporočilo o veljavnosti zahtevka. Elektronsko sporočilo vsebuje:






  (1) | ime organizacije iz polja „Organizacija (O)“ zahtevka za potrdilo; |
| --- | --- | --- |

(i)

podporna skupina IPE organu za registracijo pošlje elektronsko sporočilo o veljavnosti zahtevka. Elektronsko sporočilo vsebuje:

(1)

ime organizacije iz polja „Organizacija (O)“ zahtevka za potrdilo;

| (2) | podatke o potrdilu, vključno z imenom dostopovne točke, za katero se potrdilo izda, iz polja „priimek (CN)“ zahtevka za potrdilo; |
| --- | --- |

(2)

podatke o potrdilu, vključno z imenom dostopovne točke, za katero se potrdilo izda, iz polja „priimek (CN)“ zahtevka za potrdilo;

| (3) | referenčno številko potrdila; |
| --- | --- |

(3)

referenčno številko potrdila;

| (4) | naslov organizacije, e-naslov organizacije in ime osebe, ki jo zastopa. |
| --- | --- |

(4)

naslov organizacije, e-naslov organizacije in ime osebe, ki jo zastopa.

Slika 7 – Postopek zahtevka za potrdilo

2.2.4   Korak 3: Registracija pri organu za registracijo (odobritev potrdila)

2.2.4.1   Zaupanja vredni kurir ali kontaktna oseba se po elektronski pošti prijavita pri organu za registracijo ter sporočita identiteto zaupanja vrednega kurirja, ki bo osebno prišel na sestanek.

2.2.4.2   Organizacija pripravi dokumentacijski paket, ki vključuje:

| (a) | izpolnjeno in podpisano pisno pooblastilo; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjeno in podpisano pisno pooblastilo;

| (b) | kopijo veljavnega potnega lista zaupanja vrednega kurirja, ki bo osebno prišel na sestanek. To kopijo mora podpisati ena od kontaktnih oseb organizacije, opredeljenih v koraku 1; |
| --- | --- |

(b)

kopijo veljavnega potnega lista zaupanja vrednega kurirja, ki bo osebno prišel na sestanek. To kopijo mora podpisati ena od kontaktnih oseb organizacije, opredeljenih v koraku 1;

| (c) | papirni obrazec zahtevka za potrdilo, ki ga podpiše ena od kontaktnih oseb organizacije. |
| --- | --- |

(c)

papirni obrazec zahtevka za potrdilo, ki ga podpiše ena od kontaktnih oseb organizacije.

2.2.4.3   Organ za registracijo po pregledu identitete na recepciji sprejme zaupanja vrednega kurirja. Organ za registracijo opravi osebno registracijo zahtevka za potrdilo, tako da:

| (a) | identificira in preveri istovetnost zaupanja vrednega kurirja; |
| --- | --- |

(a)

identificira in preveri istovetnost zaupanja vrednega kurirja;

| (b) | preveri videz zaupanja vrednega kurirja glede na sliko v njegovem potnem listu; |
| --- | --- |

(b)

preveri videz zaupanja vrednega kurirja glede na sliko v njegovem potnem listu;

| (c) | preveri veljavnost potnega lista zaupanja vrednega kurirja; |
| --- | --- |

(c)

preveri veljavnost potnega lista zaupanja vrednega kurirja;

| (d) | veljavni potni list, ki ga predloži zaupanja vredni kurir, primerja s kopijo veljavnega potnega lista zaupanja vrednega kurirja, ki jo je podpisala ena od opredeljenih kontaktnih oseb organizacije. Istovetnost podpisa se preveri s primerjavo z originalnim podpisom iz „identifikacijskega obrazca kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev“; |
| --- | --- |

(d)

veljavni potni list, ki ga predloži zaupanja vredni kurir, primerja s kopijo veljavnega potnega lista zaupanja vrednega kurirja, ki jo je podpisala ena od opredeljenih kontaktnih oseb organizacije. Istovetnost podpisa se preveri s primerjavo z originalnim podpisom iz „identifikacijskega obrazca kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev“;

| (e) | preveri izpolnjeno in podpisano pisno pooblastilo; |
| --- | --- |

(e)

preveri izpolnjeno in podpisano pisno pooblastilo;

| (f) | preveri papirni obrazec zahtevka za potrdilo in podpis na njem glede na izvirni „identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev“; |
| --- | --- |

(f)

preveri papirni obrazec zahtevka za potrdilo in podpis na njem glede na izvirni „identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev“;

| (g) | pokliče kontaktno osebo podpisnika, da ponovno preveri identiteto zaupanja vrednega kurirja in vsebino zahtevka za potrdilo. |
| --- | --- |

(g)

pokliče kontaktno osebo podpisnika, da ponovno preveri identiteto zaupanja vrednega kurirja in vsebino zahtevka za potrdilo.

2.2.4.4   Organ za registracijo skupini za podporo IPE potrdi, da ima nacionalni organ dejansko dovoljenje za upravljanje komponent, za katere zahteva potrdila, in da je bil ustrezni postopek osebne registracije uspešen. Potrditev se pošlje z varno elektronsko pošto s pomočjo potrdila „CommiSign“, pri čemer se priloži skenirana kopija overjenega osebno predloženega dokumentacijskega paketa in podpisanega kontrolnega seznama postopka, ki ga je izvedel organ za registracijo.

2.2.4.5   Če organ za registracijo potrdi veljavnost zahtevka, se postopek nadaljuje, kot je določeno v točkah 2.2.4.6 in 2.2.4.7. V nasprotnem primeru se izdaja potrdila zavrne in o tem obvesti organizacija.

2.2.4.6   Podporna skupina IPE odobri zahtevek za potrdilo in o tem obvesti organ za registracijo.

2.2.4.7   Organ za registracijo obvesti organizacijo, da je potrdilo mogoče prevzeti prek uporabniškega portala.

Slika 8 – Odobritev potrdila

2.2.5   Korak 4: Generiranje potrdila

Potrdilo se generira po odobritvi zahtevka za potrdilo.

2.2.6   Korak 5: Objava in prevzem potrdila

2.2.6.1   Po odobritvi zahtevka za potrdilo organ za registracijo prevzame potrdilo in kopijo preda zaupanja vrednemu kurirju.

2.2.6.2   Organizacija prejme obvestilo organa za registracijo, da je potrdilo mogoče prevzeti.

2.2.6.3   Organizacija se na uporabniškem portalu https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en prijavi z uporabniškim imenom „
  sbca/CEF_eDelivery.europa.eu
  “ in geslom „
  digit.333
  “.

Slika 9

2.2.6.4   Organizacija klikne na gumb „fetch“ na levi strani in navede referenčno številko, ki je bila zabeležena med postopkom zahtevka za potrdilo.

Slika 10

2.2.6.5   Organizacija namesti potrdila s klikom na gumb „install“.

Slika 11

2.2.6.6   Potrdilo se namesti na dostopovno točko. Ker je postopek odvisen od izvedbe, se organizacija za opis tega postopka obrne na svojega ponudnika dostopovne točke.

2.2.6.7   Naslednji koraki so potrebni za namestitev potrdila na dostopovno točko:

| (a) | izvoz zasebnega ključa in potrdila; |
| --- | --- |

(a)

izvoz zasebnega ključa in potrdila;

| (b) | oblikovanje shrambe ključev (keystore) in shrambe potrdil (truststore); |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje shrambe ključev (keystore) in shrambe potrdil (truststore);

| (c) | namestitev shrambe ključev in shrambe potrdil na dostopovno točko. |
| --- | --- |

(c)

namestitev shrambe ključev in shrambe potrdil na dostopovno točko.

Slika 12 – Prevzem potrdila

3.   Postopek preklica potrdila

3.1   Organizacija predloži zahtevek za preklic prek spletnega uporabniškega portala.

3.2   Podporna skupina IPE izvede preklic potrdila.

Slika 13 – Preklic potrdila

4.   Splošni pogoji storitve PKI IPE

4.1   Ozadje

Kot ponudnik rešitev gradnika eDelivery Instrumenta za povezovanje Evrope DIGIT pogodbenicam AETR zagotovi dostop do storitve PKI (7) (v nadaljnjem besedilu: storitev PKI IPE). Storitev PKI IPE uporabljajo nacionalni organi („končni uporabniki“), ki sodelujejo v sistemu TACHOnet.

DIGIT je zakupnik PKI v okviru rešitve TeleSec Shared-Business-CA („SBCA“), ki deluje v središču zaupanja (Trust Center) skupine T-Systems International GmbH („T-Systems“
   (8)). DIGIT ima vlogo glavnega registrarja domene „CEF_eDelivery.europa.eu“ SBCA. V tej vlogi DIGIT ustvarja poddomene znotraj domene „CEF_eDelivery.europa.eu“ za vsak projekt, ki uporablja storitev PKI IPE.

V tem dokumentu so navedene podrobnosti o pogojih za uporabo poddomene TACHOnet. DIGIT ima vlogo podregistrarja te poddomene. V tej vlogi izdaja, preklicuje in obnavlja potrdila za ta projekt.

4.2   Izjava o omejitvi odgovornosti

Evropska komisija ne prevzema nikakršne odgovornosti v zvezi z vsebino potrdila, za katero je odgovoren izključno lastnik potrdila. Lastnik potrdila je odgovoren za preverjanje točnosti njegove vsebine.

Evropska komisija ne prevzema nikakršne odgovornosti v zvezi z uporabo potrdila s strani njegovega lastnika, ki je tretji pravni subjekt zunaj Evropske komisije.

Ta izjava o omejitvi odgovornosti nikakor ne omejuje odgovornosti Evropske komisije za kakršno koli delovanje v nasprotju z veljavno nacionalno zakonodajo niti ne izključuje odgovornosti Komisije za dejanja, za katera izključitev odgovornosti ni zakonsko dovoljena.

4.3   Dovoljena/prepovedana uporaba potrdil

4.3.1   Dovoljena uporaba potrdil

Po izdaji potrdila ga lastnik (9) uporablja samo v okviru sistema TACHOnet. V tem okviru se potrdilo lahko uporablja za:

| — | ugotavljanje pristnosti izvora podatkov; |
| --- | --- |

—

ugotavljanje pristnosti izvora podatkov;

| — | šifriranje podatkov; |
| --- | --- |

—

šifriranje podatkov;

| — | odkrivanje kršitev celovitosti podatkov. |
| --- | --- |

—

odkrivanje kršitev celovitosti podatkov.

4.3.2   Prepovedana uporaba potrdil

Kakršna koli uporaba, ki ni izrecno odobrena v okviru dovoljenih uporab potrdila, je prepovedana.

4.4   Dodatne obveznosti lastnika potrdila

Podrobne pogoje za SBCA je skupina T-Systems opredelila v politiki certificiranja (CP)/izjavi o postopkih certificiranja (CPS) storitve SBCA (10). Ta dokument vsebuje varnostne specifikacije in smernice v zvezi s tehničnimi in organizacijskimi vidiki ter opisuje dejavnosti operaterja središča zaupanja v vlogi certifikacijskega organa (CA) in organa za registracijo (RA) ter pooblaščene tretje strani organa za registracijo.

Potrdilo lahko zahtevajo samo subjekti, pooblaščeni za sodelovanje v sistemu TACHOnet.

Kar zadeva sprejetje potrdil, se uporablja točka 4.4.1 politike certificiranja (CP)/izjave o postopkih certificiranja (CPS) SBCA; poleg tega se šteje, da organizacija, kateri je izdano potrdilo („O=“), ob prvi uporabi sprejema pogoje uporabe in določbe iz tega dokumenta.

V zvezi z objavo potrdila se uporablja točka 2.2 CP/CPS SBCA.

Vsi lastniki potrdil izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (1) | zaščitijo svoj zasebni ključ pred nepooblaščeno uporabo; |
| --- | --- |

(1)

zaščitijo svoj zasebni ključ pred nepooblaščeno uporabo;

| (2) | ne prenašajo ali razkrivajo svojega zasebnega ključa tretjim stranem, niti kot zastopniki; |
| --- | --- |

(2)

ne prenašajo ali razkrivajo svojega zasebnega ključa tretjim stranem, niti kot zastopniki;

| (3) | ne nadaljujejo z uporabo zasebnega ključa po poteku veljavnosti ali preklicu potrdila, razen za ogled šifriranih podatkov (npr. dešifriranje elektronske pošte). |
| --- | --- |

(3)

ne nadaljujejo z uporabo zasebnega ključa po poteku veljavnosti ali preklicu potrdila, razen za ogled šifriranih podatkov (npr. dešifriranje elektronske pošte).

| (4) | lastnik potrdila je odgovoren za kopiranje ali posredovanje ključa končnim subjektom; |
| --- | --- |

(4)

lastnik potrdila je odgovoren za kopiranje ali posredovanje ključa končnim subjektom;

| (5) | od vseh končnih subjektov mora zahtevati, da ob ravnanju z zasebnim ključem upoštevajo veljavne pogoje, vključno s CP/CPS SBCA; |
| --- | --- |

(5)

od vseh končnih subjektov mora zahtevati, da ob ravnanju z zasebnim ključem upoštevajo veljavne pogoje, vključno s CP/CPS SBCA;

| (6) | lastnik potrdila mora zagotoviti identifikacijske podatke zastopnikov, ki so pooblaščeni za zahtevo preklica potrdil, izdanih organizaciji, ter podrobnosti o dogodkih, ki so povzročili preklic, in geslo za preklic; |
| --- | --- |

(6)

lastnik potrdila mora zagotoviti identifikacijske podatke zastopnikov, ki so pooblaščeni za zahtevo preklica potrdil, izdanih organizaciji, ter podrobnosti o dogodkih, ki so povzročili preklic, in geslo za preklic;

| (7) | za potrdila, povezana s skupinami oseb ter funkcijami in/ali pravnimi osebami, mora lastnik potrdila, potem ko oseba zapusti skupino končnih subjektov (npr. prenehanje delovnega razmerja), preprečiti zlorabo zasebnega ključa, tako da potrdilo prekliče; |
| --- | --- |

(7)

za potrdila, povezana s skupinami oseb ter funkcijami in/ali pravnimi osebami, mora lastnik potrdila, potem ko oseba zapusti skupino končnih subjektov (npr. prenehanje delovnega razmerja), preprečiti zlorabo zasebnega ključa, tako da potrdilo prekliče;

| (8) | lastnik potrdila je odgovoren za preklic potrdila pod pogoji iz točke 4.9.1 CP/CPS SBCA. |
| --- | --- |

(8)

lastnik potrdila je odgovoren za preklic potrdila pod pogoji iz točke 4.9.1 CP/CPS SBCA.

V zvezi z obnovitvijo ali ponovno izdajo potrdil se uporablja točka 4.6 ali 4.7 CP/CPS SBCA.

V zvezi s spremembo potrdila se uporablja točka 4.8 CP/CPS SBCA.

V zvezi s preklicem potrdila se uporablja točka 4.9 CP/CPS SBCA.

5.   Identifikacijski obrazec kontaktnih oseb in zaupanja vrednih kurirjev (vzorec)

Podpisani, [ime in naslov zastopnika organizacije], potrjujem, da je treba v zvezi z zahtevkom, generiranjem in prevzemom digitalnih potrdil javnega ključa za dostopovne točke TACHOnet, ki podpirajo zaupnost, celovitost in nezatajljivost sporočil TACHOnet, uporabljati naslednje informacije:

Informacije o kontaktni osebi:

| — | Kontaktna oseba #1 |
| --- | --- |

—

| — | Kontaktna oseba #2 |
| --- | --- |

—

| — | Priimek: |
| --- | --- |

—

Priimek:

| — | Priimek: |
| --- | --- |

—

Priimek:

| — | Ime: |
| --- | --- |

—

Ime:

| — | Ime: |
| --- | --- |

—

Ime:

| — | Mobilni telefon: |
| --- | --- |

—

Mobilni telefon:

| — | Mobilni telefon: |
| --- | --- |

—

Mobilni telefon:

| — | Telefon: |
| --- | --- |

—

Telefon:

| — | Telefon: |
| --- | --- |

—

Telefon:

| — | Elektronski naslov: |
| --- | --- |

—

Elektronski naslov:

| — | Elektronski naslov: |
| --- | --- |

—

Elektronski naslov:

| — | Vzorec lastnoročnega podpisa:
  — |
| --- | --- |

—

Vzorec lastnoročnega podpisa:

—

| — | Vzorec lastnoročnega podpisa:
  —
  —
  — |
| --- | --- |

—

Vzorec lastnoročnega podpisa:

—

—

—

Informacije o zaupanja vrednem kurirju:

| — | Zaupanja vredni kurir #1 |
| --- | --- |

—

| — | Zaupanja vredni kurir #2 |
| --- | --- |

—

| — | Priimek: |
| --- | --- |

—

Priimek:

| — | Priimek: |
| --- | --- |

—

Priimek:

| — | Ime: |
| --- | --- |

—

Ime:

| — | Ime: |
| --- | --- |

—

Ime:

| — | Mobilni telefon: |
| --- | --- |

—

Mobilni telefon:

| — | Mobilni telefon: |
| --- | --- |

—

Mobilni telefon:

| — | Elektronski naslov: |
| --- | --- |

—

Elektronski naslov:

| — | Elektronski naslov: |
| --- | --- |

—

Elektronski naslov:

| — | Država izdaje potnega lista: |
| --- | --- |

—

Država izdaje potnega lista:

| — | Država izdaje potnega lista: |
| --- | --- |

—

Država izdaje potnega lista:

| — | Številka potnega lista: |
| --- | --- |

—

Številka potnega lista:

| — | Številka potnega lista: |
| --- | --- |

—

Številka potnega lista:

| — | Datum izteka veljavnosti potnega lista: |
| --- | --- |

—

Datum izteka veljavnosti potnega lista:

| — | Datum izteka veljavnosti potnega lista: |
| --- | --- |

—

Datum izteka veljavnosti potnega lista:

Kraj, datum, žig podjetja ali organizacije:

Podpis pooblaščenega zastopnika:

6.   Dokumenti

6.1   Individualno pisno pooblastilo (vzorec)

Vzorec individualnega pisnega pooblastila, ki ga je treba podpisati in predložiti prek zaupanja vrednega kurirja med osebno registracijo pri organu za registracijo, je na voljo tukaj:

Image 15

6.2   Papirni obrazec zahtevka za potrdilo (vzorec)

Vzorec papirnega obrazca zahtevka za potrdilo, ki ga je treba podpisati in predložiti prek zaupanja vrednega kurirja med osebno registracijo pri organu za registracijo, je na voljo tukaj:

Image 16

7.   Glosar

Ključni izrazi, uporabljeni v tem poddodatku, so opredeljeni v oddelku z opredelitvami pojmov IPE na enotnem spletnem portalu digitalnega IPE:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/CEF+Definitions.

Ključne okrajšave, uporabljene v tem opisu komponent, so opredeljene v glosarju IPE na enotnem spletnem portalu digitalnega IPE:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/pages/viewpage.action?spaceKey=CEFDIGITAL&title=CEF+Glossary.

---

(1)  PKI (infrastruktura javnih ključev) je niz vlog, politik, postopkov in sistemov, ki so potrebni za generiranje, upravljanje, razširjanje in preklic digitalnih potrdil.

1

(2)  Označen z vrednostjo atributa „O=“ v razločevalnem imenu izdanega potrdila.

2

(3)  https://en.wikipedia.org/wiki/Public_key_infrastructure

3

(4)  Najnovejšo različico CP in CPS lahko prenesete s spletne strani https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/.

4

(5)  Pisno pooblastilo je pravni dokument, s katerim organizacija pooblašča Evropsko komisijo, ki jo zastopa določeni pooblaščeni uradnik, odgovoren za storitev PKI IPE, da v njenem imenu storitev TeleSec Shared Business CA podjetja T-Systems International GmbH zaprosi za potrdilo. Glej tudi točko 6.

5

(6)  Glej točko 5.

6

(7)  PKI (infrastruktura javnih ključev) je niz vlog, politik, postopkov in sistemov, ki so potrebni za generiranje, upravljanje, razširjanje in preklic digitalnih potrdil.

7

(8)  Operater središča zaupanja v podjetju T-Systems v svoji zaupani vlogi prav tako prevzema naloge internega organa za registracijo.

8

(9)  Označen z vrednostjo atributa „O=“ v razločevalnem imenu izdanega potrdila.

9

(10)  Najnovejša različica politike certificiranja (CP)/izjave o postopkih certificiranja (CPS) SBCA skupine T-System je na voljo na https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/.

10

---

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/39

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1927

z dne 5. decembra 2018

o določitvi notranjih pravil glede obdelave osebnih podatkov s strani Evropske komisije na področju konkurence v zvezi z zagotavljanjem informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejevanjem nekaterih pravic

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija izvaja upravne preiskave z namenom izvrševanja pravil konkurence v skladu s Pogodbo in sekundarno zakonodajo ter mednarodnimi sporazumi, sprejetimi v ta namen (1). Zato ima pooblastila za preiskovanje in izvrševanje (vključno s povezanimi operativnimi dejavnostmi) na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči, ki jih Komisiji podeljujejo ustrezni akti Unije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija izvaja upravne preiskave z namenom izvrševanja pravil konkurence v skladu s Pogodbo in sekundarno zakonodajo ter mednarodnimi sporazumi, sprejetimi v ta namen (1). Zato ima pooblastila za preiskovanje in izvrševanje (vključno s povezanimi operativnimi dejavnostmi) na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči, ki jih Komisiji podeljujejo ustrezni akti Unije.

| (2) | Preiskave Komisije in dejavnosti izvrševanja na področju konkurence so usmerjene na podjetja ali države članice, za katere veljajo pravila konkurence iz Pogodbe, in ne fizične osebe kot take. Kljub temu se med preiskavami v zvezi s konkurenco osebni podatki v smislu člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (2) neizogibno obdelajo v smislu člena 3(3) Uredbe (EU) 2018/1725. Komisija mora take osebne podatke obdelovati pri izpolnjevanju nalog, ki so ji dodeljene v vlogi javnega organa, ki uveljavlja pravila Unije o konkurenci. Preiskave na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči ter izvrševanje pravil konkurence predstavljajo funkcije spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezane z izvajanjem javne oblasti v primerih iz člena 25(1)(c) in (g) Uredbe (EU) 2018/1725. Te dejavnosti so namenjene spodbujanju in zaščiti konkurenčnega notranjega trga ter tako varujejo pomemben gospodarski in finančni interes Unije in držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Preiskave Komisije in dejavnosti izvrševanja na področju konkurence so usmerjene na podjetja ali države članice, za katere veljajo pravila konkurence iz Pogodbe, in ne fizične osebe kot take. Kljub temu se med preiskavami v zvezi s konkurenco osebni podatki v smislu člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (2) neizogibno obdelajo v smislu člena 3(3) Uredbe (EU) 2018/1725. Komisija mora take osebne podatke obdelovati pri izpolnjevanju nalog, ki so ji dodeljene v vlogi javnega organa, ki uveljavlja pravila Unije o konkurenci. Preiskave na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči ter izvrševanje pravil konkurence predstavljajo funkcije spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezane z izvajanjem javne oblasti v primerih iz člena 25(1)(c) in (g) Uredbe (EU) 2018/1725. Te dejavnosti so namenjene spodbujanju in zaščiti konkurenčnega notranjega trga ter tako varujejo pomemben gospodarski in finančni interes Unije in držav članic.

| (3) | Komisija za namene svojih dejavnosti preiskovanja in izvrševanja na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči obdeluje osebne podatke, ki jih je pridobila ali prejela od pravnih oseb, fizičnih oseb, držav članic in drugih subjektov (kot so nacionalni organi, pristojni za konkurenco, regulativni organi in drugi javni organi), organov, pristojnih za konkurenco, iz tretjih držav ter mednarodnih organov in organizacij. Med preiskavami v zvezi s konkurenco in dejavnostmi izvrševanja lahko Komisija, ne glede na to, ali ukrepa na lastno pobudo ali na podlagi prejetih prispevkov, obdeluje tudi osebne podatke, pridobljene ali prejete iz javno dostopnih virov (na primer v okviru dejavnosti spremljanja ali pregleda trga), iz anonimnih virov (na primer prijaviteljev nepravilnosti / informatorjev) ali virov, katerih identiteta je znana in jo je treba zaščititi (na primer pritožnikov). |
| --- | --- |

(3)

Komisija za namene svojih dejavnosti preiskovanja in izvrševanja na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči obdeluje osebne podatke, ki jih je pridobila ali prejela od pravnih oseb, fizičnih oseb, držav članic in drugih subjektov (kot so nacionalni organi, pristojni za konkurenco, regulativni organi in drugi javni organi), organov, pristojnih za konkurenco, iz tretjih držav ter mednarodnih organov in organizacij. Med preiskavami v zvezi s konkurenco in dejavnostmi izvrševanja lahko Komisija, ne glede na to, ali ukrepa na lastno pobudo ali na podlagi prejetih prispevkov, obdeluje tudi osebne podatke, pridobljene ali prejete iz javno dostopnih virov (na primer v okviru dejavnosti spremljanja ali pregleda trga), iz anonimnih virov (na primer prijaviteljev nepravilnosti / informatorjev) ali virov, katerih identiteta je znana in jo je treba zaščititi (na primer pritožnikov).

| (4) | Komisija lahko osebne podatke posreduje pravnim ali fizičnim osebam (na primer v zvezi s postopkom dostopa do spisa), nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, ter drugim organom v okviru dvostranskega ali večstranskega sodelovanja z državami članicami ali organi in organizacijami tretjih držav, če je to potrebno in primerno za izvajanje njenih pooblastil, zaščito pravic strank, ki so v postopku Komisije, do obrambe ter zagotovitev učinkovite in uspešne uporabe pravil Unije o konkurenci. |
| --- | --- |

(4)

Komisija lahko osebne podatke posreduje pravnim ali fizičnim osebam (na primer v zvezi s postopkom dostopa do spisa), nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, ter drugim organom v okviru dvostranskega ali večstranskega sodelovanja z državami članicami ali organi in organizacijami tretjih držav, če je to potrebno in primerno za izvajanje njenih pooblastil, zaščito pravic strank, ki so v postopku Komisije, do obrambe ter zagotovitev učinkovite in uspešne uporabe pravil Unije o konkurenci.

| (5) | Dejavnosti obdelave osebnih podatkov v smislu člena 3(3) Uredbe (EU) 2018/1725, ki se izvajajo pri dejavnostih preiskovanja in izvrševanja na področju konkurence, se lahko izvajajo, še preden Komisija uradno začne postopek, nadaljujejo ves čas trajanja preiskave in se lahko nadaljujejo tudi po formalnem zaključku preiskave (na primer zaradi spremljanja trga, nadzora skladnosti ali dejavnosti pregleda, da se oceni potreba po uvedbi novih preiskovalnih dejavnosti, pravnih postopkov itd.). |
| --- | --- |

(5)

Dejavnosti obdelave osebnih podatkov v smislu člena 3(3) Uredbe (EU) 2018/1725, ki se izvajajo pri dejavnostih preiskovanja in izvrševanja na področju konkurence, se lahko izvajajo, še preden Komisija uradno začne postopek, nadaljujejo ves čas trajanja preiskave in se lahko nadaljujejo tudi po formalnem zaključku preiskave (na primer zaradi spremljanja trga, nadzora skladnosti ali dejavnosti pregleda, da se oceni potreba po uvedbi novih preiskovalnih dejavnosti, pravnih postopkov itd.).

| (6) | Osebni podatki, ki jih Komisija obdeluje, so na primer identifikacijski podatki, kontaktni podatki, poklicni podatki in podatki, povezani s predmetom preiskave ali postopka. Osebni podatki se hranijo v varnem elektronskem okolju, da se prepreči nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki z njimi ne rabijo biti seznanjene. Osebni podatki se hranijo v službah Komisije, ki so zadolžene za preiskavo, in sicer toliko časa, kot je potrebno za preiskavo, za oceno potrebe po začetku novih preiskovalnih dejavnosti, v času trajanja upravnega postopka in vseh nadaljnjih postopkov sodnega varstva ter v upravnem obdobju hrambe, ki sledi dokončnemu zaprtju spisa. Ob koncu obdobja hrambe se informacije, povezane s primerom, vključno z osebnimi podatki, prenesejo v zgodovinski arhiv Komisije (3). |
| --- | --- |

(6)

Osebni podatki, ki jih Komisija obdeluje, so na primer identifikacijski podatki, kontaktni podatki, poklicni podatki in podatki, povezani s predmetom preiskave ali postopka. Osebni podatki se hranijo v varnem elektronskem okolju, da se prepreči nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki z njimi ne rabijo biti seznanjene. Osebni podatki se hranijo v službah Komisije, ki so zadolžene za preiskavo, in sicer toliko časa, kot je potrebno za preiskavo, za oceno potrebe po začetku novih preiskovalnih dejavnosti, v času trajanja upravnega postopka in vseh nadaljnjih postopkov sodnega varstva ter v upravnem obdobju hrambe, ki sledi dokončnemu zaprtju spisa. Ob koncu obdobja hrambe se informacije, povezane s primerom, vključno z osebnimi podatki, prenesejo v zgodovinski arhiv Komisije (3).

| (7) | Komisija mora pri opravljanju svojih nalog spoštovati pravice fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jih priznavata člen 8(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16(1) Pogodbe. Hkrati je Komisija odgovorna za izvrševanje pravil konkurence, kar zahteva, da Komisija pravočasno izvede preiskave, pri tem pa upošteva pravila o zaupnosti in poslovni skrivnosti (4) ter pravice strank, ki so predmet njenih preiskav (5), do obrambe in pravice posameznikov, ki potrebujejo zaščito identitete. |
| --- | --- |

(7)

Komisija mora pri opravljanju svojih nalog spoštovati pravice fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jih priznavata člen 8(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16(1) Pogodbe. Hkrati je Komisija odgovorna za izvrševanje pravil konkurence, kar zahteva, da Komisija pravočasno izvede preiskave, pri tem pa upošteva pravila o zaupnosti in poslovni skrivnosti (4) ter pravice strank, ki so predmet njenih preiskav (5), do obrambe in pravice posameznikov, ki potrebujejo zaščito identitete.

| (8) | V nekaterih okoliščinah je treba uskladiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 s potrebami preiskav in dejavnosti izvrševanja ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25 Uredbe (EU) 2018/1725 Komisiji omogoča omejitev uporabe členov 14 do 22 in 35, kot tudi člena 4 navedene uredbe, kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

V nekaterih okoliščinah je treba uskladiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 s potrebami preiskav in dejavnosti izvrševanja ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25 Uredbe (EU) 2018/1725 Komisiji omogoča omejitev uporabe členov 14 do 22 in 35, kot tudi člena 4 navedene uredbe, kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22 navedene uredbe.

| (9) | Ta notranja pravila bi morala zajemati vse postopke obdelave, ki jih uporablja Komisija pri izvajanju svojih preiskovalnih pooblastil, ne glede na to, ali ukrepa na lastno pobudo ali na podlagi prejetih prispevkov, ter izvrševanje in s tem povezane operativne dejavnosti na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči, kadar lahko uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ogrozi izvajanje preiskav ali dejavnosti izvrševanja. Ta pravila bi se morala uporabljati za postopke obdelave, ki se izvajajo pred uradnim začetkom postopkov, med obravnavo preiskav in po formalnem zaključku preiskav, vključno z obdelavo v okviru dvostranskega ali večstranskega sodelovanja z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, državami članicami ali organi in organizacijami tretjih držav. |
| --- | --- |

(9)

Ta notranja pravila bi morala zajemati vse postopke obdelave, ki jih uporablja Komisija pri izvajanju svojih preiskovalnih pooblastil, ne glede na to, ali ukrepa na lastno pobudo ali na podlagi prejetih prispevkov, ter izvrševanje in s tem povezane operativne dejavnosti na področju protimonopolne politike, nadzora nad združitvami in nadzora državne pomoči, kadar lahko uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ogrozi izvajanje preiskav ali dejavnosti izvrševanja. Ta pravila bi se morala uporabljati za postopke obdelave, ki se izvajajo pred uradnim začetkom postopkov, med obravnavo preiskav in po formalnem zaključku preiskav, vključno z obdelavo v okviru dvostranskega ali večstranskega sodelovanja z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, državami članicami ali organi in organizacijami tretjih držav.

| (10) | Za zagotovitev skladnosti s členi 14, 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 bi morala Komisija vse posameznike obveščati o svojih dejavnostih, ki vključujejo obdelavo njihovih osebnih podatkov, in o njihovih pravicah na pregleden in usklajen način v obliki obvestil o varstvu podatkov, objavljenih na spletišču Komisije. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev skladnosti s členi 14, 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 bi morala Komisija vse posameznike obveščati o svojih dejavnostih, ki vključujejo obdelavo njihovih osebnih podatkov, in o njihovih pravicah na pregleden in usklajen način v obliki obvestil o varstvu podatkov, objavljenih na spletišču Komisije.

| (11) | Brez poseganja v člena 14(5) in 16(5) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko Komisija na podlagi člena 25 navedene uredbe tudi omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabo drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da bi zaščitila lastne preiskave v zvezi s konkurenco in izvrševanje pravil konkurence, preiskave in postopke organov držav članic, pristojnih za konkurenco, preiskovalna orodja in metode ter pravice drugih oseb, povezanih z njenimi preiskavami. |
| --- | --- |

(11)

Brez poseganja v člena 14(5) in 16(5) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko Komisija na podlagi člena 25 navedene uredbe tudi omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabo drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da bi zaščitila lastne preiskave v zvezi s konkurenco in izvrševanje pravil konkurence, preiskave in postopke organov držav članic, pristojnih za konkurenco, preiskovalna orodja in metode ter pravice drugih oseb, povezanih z njenimi preiskavami.

| (12) | Da se ohrani učinkovito sodelovanje, bo morala Komisija poleg tega morda omejiti uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da se zaščitijo postopki obdelave drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije ali organov držav članic. V ta namen bi se morala Komisija posvetovati z navedenimi službami, institucijami, organi, uradi, agencijami in organi o ustreznih razlogih za uvedbo omejitev ter o potrebi po omejitvah in njihovi sorazmernosti. |
| --- | --- |

(12)

Da se ohrani učinkovito sodelovanje, bo morala Komisija poleg tega morda omejiti uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da se zaščitijo postopki obdelave drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije ali organov držav članic. V ta namen bi se morala Komisija posvetovati z navedenimi službami, institucijami, organi, uradi, agencijami in organi o ustreznih razlogih za uvedbo omejitev ter o potrebi po omejitvah in njihovi sorazmernosti.

| (13) | Komisija bo morda morala omejiti tudi zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabo drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z osebnimi podatki, prejetimi od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, da bi sodelovala s temi državami ali organizacijami in tako ohranila pomembni cilj splošnega javnega interesa Unije. Vendar pa lahko v nekaterih okoliščinah interes ali temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad interesom mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bo morda morala omejiti tudi zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabo drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z osebnimi podatki, prejetimi od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, da bi sodelovala s temi državami ali organizacijami in tako ohranila pomembni cilj splošnega javnega interesa Unije. Vendar pa lahko v nekaterih okoliščinah interes ali temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad interesom mednarodnega sodelovanja.

| (14) | Komisija je zato opredelila razloge iz člena 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725 kot razloge za omejitve na podlagi člena 25 Uredbe, ki bi bile morda potrebne in bi se uporabile za postopke obdelave podatkov, ki se izvajajo v okviru preiskovalnih in izvršilnih dejavnosti Komisije na področju konkurence in vključujejo protimonopolno politiko, nadzor nad združitvami in nadzor državne pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je zato opredelila razloge iz člena 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725 kot razloge za omejitve na podlagi člena 25 Uredbe, ki bi bile morda potrebne in bi se uporabile za postopke obdelave podatkov, ki se izvajajo v okviru preiskovalnih in izvršilnih dejavnosti Komisije na področju konkurence in vključujejo protimonopolno politiko, nadzor nad združitvami in nadzor državne pomoči.

| (15) | Komisija bi morala vse omejitve obravnavati na pregleden način in vsako uporabo omejitev zabeležiti v ustreznem sistemu evidentiranja. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala vse omejitve obravnavati na pregleden način in vsako uporabo omejitev zabeležiti v ustreznem sistemu evidentiranja.

| (16) | V skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko upravljavci odložijo ali opustijo zagotavljanje informacij o razlogih za uporabo omejitve za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi zagotovitev te informacije na kakršen koli način ogrozila namen omejitve. To zlasti velja za primere omejitev pravic iz členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725. Da se zagotovi, da so pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, na podlagi členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 omejene le za čas trajanja razlogov za omejitev, bi morala Komisija redno in ob zaključku zadevne preiskave ponovno proučiti svoje stališče. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko upravljavci odložijo ali opustijo zagotavljanje informacij o razlogih za uporabo omejitve za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi zagotovitev te informacije na kakršen koli način ogrozila namen omejitve. To zlasti velja za primere omejitev pravic iz členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725. Da se zagotovi, da so pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, na podlagi členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 omejene le za čas trajanja razlogov za omejitev, bi morala Komisija redno in ob zaključku zadevne preiskave ponovno proučiti svoje stališče.

| (17) | Če se uporabi omejitev drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, bi moral upravljavec za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve ogrozilo njen namen. Upravljavec je služba, ki je odgovorna za politiko konkurence znotraj Komisije. |
| --- | --- |

(17)

Če se uporabi omejitev drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, bi moral upravljavec za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve ogrozilo njen namen. Upravljavec je služba, ki je odgovorna za politiko konkurence znotraj Komisije.

| (18) | Uradna oseba za varstvo podatkov pri Komisiji bi morala opraviti neodvisen pregled uporabe omejitev, da se zagotovi skladnost s tem sklepom. |
| --- | --- |

(18)

Uradna oseba za varstvo podatkov pri Komisiji bi morala opraviti neodvisen pregled uporabe omejitev, da se zagotovi skladnost s tem sklepom.

| (19) | Ta sklep je sprejet za namene člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 in bi moral začeti veljati hkrati z navedeno uredbo, da se zagotovi pravna varnost. |
| --- | --- |

(19)

Ta sklep je sprejet za namene člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 in bi moral začeti veljati hkrati z navedeno uredbo, da se zagotovi pravna varnost.

| (20) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov – |
| --- | --- |

(20)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta sklep določa pravila, ki jih mora Komisija upoštevati za obveščanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o obdelavi njihovih podatkov v skladu s členi 14, 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 v okviru svojih dejavnosti na področju konkurence.

Določa tudi pogoje, pod katerimi lahko Komisija omeji uporabo členov 4, 14 do 17, 19, 20 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 v skladu s členom 25 Uredbe.

2.   Ta sklep se uporablja za obdelavo osebnih podatkov s strani Komisije za namene ali v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo za opravljanje njenih nalog v skladu s členi 101 do 109 Pogodbe.

Člen 2

Veljavne izjeme in omejitve

1.   Komisija pri izvajanju svojih nalog v zvezi s pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

2.   V skladu s členi 3 do 7 tega sklepa lahko Komisija omeji uporabo členov 14 do 17, 19, 20 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 ter načela preglednosti iz člena 4(1)(a), kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 17, 19, 20 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725, če bi izvajanje teh pravic in obveznosti ogrozilo namen preiskovalnih in izvršilnih dejavnosti Komisije, tudi z razkritjem njenih preiskovalnih orodij in metod, ali bi negativno vplivalo na pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

3.   V skladu s členi 3 do 7 lahko Komisija omeji pravice in obveznosti iz odstavka 2 tega člena v zvezi z osebnimi podatki, pridobljenimi od drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije, pristojnih organov držav članic ali tretjih držav ali mednarodnih organizacij, v naslednjih okoliščinah:

| (a) | kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov, določenih v členu 25 Uredbe (EU) 2018/1725, ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (7); |
| --- | --- |

(a)

kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov, določenih v členu 25 Uredbe (EU) 2018/1725, ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (7);

| (b) | kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- |

(b)

kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (9);

| (c) | kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje Komisije s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju preiskav v zvezi s konkurenco ali izvrševanju sklepov na področju konkurence. |
| --- | --- |

(c)

kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje Komisije s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju preiskav v zvezi s konkurenco ali izvrševanju sklepov na področju konkurence.

Komisija se pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka posvetuje z zadevnimi institucijami, organi, agencijami ali uradi Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če je Komisiji jasno, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk.

Točka (c) prvega pododstavka se ne uporablja, kadar nad interesom Komisije za sodelovanje s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v uporabo drugih sklepov Komisije, ki določajo notranja pravila glede zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejevanja nekaterih pravic na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725, in člena 23 poslovnika Komisije.

Člen 3

Zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki

1.   Komisija na svojem spletišču objavlja obvestila o varstvu podatkov, s katerimi vse posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvešča o svojih dejavnostih, ki vključujejo obdelavo njihovih osebnih podatkov.

2.   Brez poseganja v člena 14(5) in 16(5) Uredbe (EU) 2018/1725, kadar Komisija v celoti ali delno omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih podatki se obdelujejo za namene preiskav v zvezi s konkurenco ali izvrševanja pravil konkurence (vključno s povezanimi operativnimi dejavnostmi), razloge za omejitev evidentira in vpiše v register v skladu s členom 6.

Člen 4

Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa do podatkov ter pravica do izbrisa in omejitve obdelave

1.   Če Komisija delno ali v celoti omeji pravico posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa do podatkov, njegovo pravico do izbrisa ali pravico do omejitve obdelave iz členov 17, 19 oziroma 20 Uredbe (EU) 2018/1725, zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo za dostop, izbris ali omejitev obdelave obvesti o uporabljeni omejitvi in glavnih razlogih zanjo ter o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali pravnega sredstva na Sodišču Evropske unije.

2.   Zagotavljanje informacij o razlogih za omejitev iz odstavka 1 se lahko opusti, dokler bi ogrozilo namen omejitve.

3.   Komisija razloge za omejitev evidentira in vpiše v register v skladu s členom 6.

4.   Če je pravica do dostopa v celoti ali delno omejena, posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, uveljavlja pravico do dostopa prek Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu z odstavki 6, 7 in 8 člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725.

Člen 5

Obveščanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o kršitvah varstva osebnih podatkov

Če Komisija omeji sporočanje kršitev varstva osebnih podatkov posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, kakor je navedeno v členu 35 Uredbe (EU) 2018/1725, razloge za omejitev evidentira in vpiše v register v skladu s členom 6 tega sklepa.

Člen 6

Evidentiranje omejitev in njihov vpis v register

1.   Komisija evidentira razloge za kakršno koli omejitev, ki se uporabi v skladu s tem sklepom, vključno z oceno potrebe po omejitvi in njene sorazmernosti.

2.   V ta namen se evidentira, kako bi uveljavljanje pravice ogrozilo namen preiskave Komisije in dejavnosti izvrševanja ali omejitev, ki se uporabljajo v skladu s členom 2(2) ali (3), ali negativno vplivalo na pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

3.   Evidenca in morebitni dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se vnesejo v register. Na zahtevo se dajo na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 7

Trajanje omejitev

1.   Omejitve iz členov 3, 4 in 5 se še naprej uporabljajo, dokler obstajajo razlogi, ki jih upravičujejo.

2.   Ko razlogi za omejitev iz člena 3 ali 5 ne obstajajo več, Komisija odpravi omejitev in razloge za omejitev sporoči posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki. Komisija hkrati obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da lahko kadar koli vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavlja pravno sredstvo na Sodišču Evropske unije.

3.   Komisija vsako leto in ob zaključku zadevne preiskave pregleda uporabo omejitev iz členov 3 in 5.

Člen 8

Pregled s strani uradne osebe za varstvo podatkov

1.   Uradna oseba za varstvo podatkov se brez nepotrebnega odlašanja obvesti, kadar so pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, omejene v skladu s tem sklepom. Na zahtevo se uradni osebi za varstvo podatkov zagotovi dostop do evidence in vseh dokumentov, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente.

2.   Uradna oseba za varstvo podatkov lahko zahteva pregled omejitve. Uradni osebi za varstvo podatkov se sporoči rezultat zahtevanega pregleda.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan začetka veljavnosti Uredbe (EU) 2018/1725.

V Bruslju, 5. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Glej zlasti: za protimonopolno politiko Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1), za nadzor nad združitvami Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1) in za državno pomoč Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39. Obdelava v smislu člena 3(3) Uredbe (EU) 2018/1725 vključuje tudi primere, v katerih Komisija prejme osebne podatke, ki so ji bili prostovoljno predloženi.

2

(3)  Hrambo spisov v Komisiji ureja skupni seznam hrambe, regulativni dokument (zadnja različica je SEC(2012) 713) v obliki načrta hrambe, ki določa čas hrambe različnih vrst spisov Komisije.

3

(4)  Glej zlasti člen 339 Pogodbe in člen 28 Uredbe (ES) št. 1/2003; člen 15(4) Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 123, 27.4.2004, str. 18); člen 17 Uredbe (ES) št. 139/2004 in člen 18 Uredbe Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 133, 30.4.2004, str. 1); člena 30 in 31 Uredbe (EU) 2015/1589; zahtevane izjave o zaupnih informacijah v obrazcih za priglasitev državne pomoči kot priloge k Uredbi (ES) št. 794/2004 v spremenjeni obliki.

4

(5)  Izvajanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725 in izpolnjevanje obveznosti upravljavcev podatkov na podlagi navedene uredbe ne vplivata na to, kako Komisija obravnava pravice strank, ki so predmet postopka o konkurenci, do obrambe. Celovitost in pristnost dokazov v spisu, ki so bili zbrani med preiskavami v zvezi s konkurenco, zato ne moreta biti ogroženi zaradi spremembe dokumentov, ki so bili prejeti ali zbrani v skladu z veljavnimi postopkovnimi pravili na področju konkurence.

5

(6)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

8

(9)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

9

---

| 10.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/45

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1928

z dne 6. decembra 2018

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8081)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 18. novembra 2002 sprejela Odločbo 2002/915/ES (2), s katero je Danski odobrila odstopanje v skladu z Direktivo 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in tako dovolila vnos živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, na določenih govedorejskih gospodarstvih v okviru danskega delovnega programa, sprejetega za leta od 1999 do 2003. Odstopanje v zvezi z danskim delovnim programom 2004–2007 je bilo podaljšano z Odločbo Komisije 2005/294/ES (3), v zvezi z danskim delovnim programom 2008–2012 z Odločbo Komisije 2008/664/ES (4), v zvezi z danskim delovnim programom 2008–2015 z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/659/EU (5), v zvezi z dansko uredbo o hranilih v kmetijstvu in danskim akcijskim programom za nitrate iz junija 2017 pa z Izvedbenim sklepom komisije (EU) 2017/847 (6). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 18. novembra 2002 sprejela Odločbo 2002/915/ES (2), s katero je Danski odobrila odstopanje v skladu z Direktivo 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in tako dovolila vnos živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, na določenih govedorejskih gospodarstvih v okviru danskega delovnega programa, sprejetega za leta od 1999 do 2003. Odstopanje v zvezi z danskim delovnim programom 2004–2007 je bilo podaljšano z Odločbo Komisije 2005/294/ES (3), v zvezi z danskim delovnim programom 2008–2012 z Odločbo Komisije 2008/664/ES (4), v zvezi z danskim delovnim programom 2008–2015 z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/659/EU (5), v zvezi z dansko uredbo o hranilih v kmetijstvu in danskim akcijskim programom za nitrate iz junija 2017 pa z Izvedbenim sklepom komisije (EU) 2017/847 (6).

| (2) | Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom (EU) 2017/847, je za leti 2015 in 2016 zajemalo približno 1 466 govedorejskih gospodarstev, 443 134 glav živine in 210 061 hektarjev ornih zemljišč, kar predstavlja 4,2 % skupnega števila gospodarstev, 19,6 % skupnega števila glav živine in 8,6 % skupne količine ornih zemljišč na Danskem. |
| --- | --- |

(2)

Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom (EU) 2017/847, je za leti 2015 in 2016 zajemalo približno 1 466 govedorejskih gospodarstev, 443 134 glav živine in 210 061 hektarjev ornih zemljišč, kar predstavlja 4,2 % skupnega števila gospodarstev, 19,6 % skupnega števila glav živine in 8,6 % skupne količine ornih zemljišč na Danskem.

| (3) | Danska je 6. februarja 2018 Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje odstopanja na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS. |
| --- | --- |

(3)

Danska je 6. februarja 2018 Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje odstopanja na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS.

| (4) | Danska je v skladu s členom 5 Direktive 91/676/EGS pripravila program, ki zajema obdobje 2017–2020, in sicer v obliki delov odloka o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd. št. 865 z dne 23. junija 2017, kakor je bil spremenjen, konsolidiranega zakona o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji 388 št. 433 z dne 3. maja 2017, kakor je bil spremenjen, ter odloka o uporabi gnojil v kmetijstvu med programskim obdobjem 2017/2018 št. 963 z dne 12. julija 2017. Poleg navedenih ukrepov Danska v letih 2017 in 2018 izvaja ciljno shemo za naknadne posevke ter ciljno uredbo od leta 2019 v skladu z zakonom o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji. Poleg tega danska zakonodaja v skladu z zakonom o živinoreji in uporabi gnojil ter z odlokom o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd. vključuje splošno uredbo o fosforju. |
| --- | --- |

(4)

Danska je v skladu s členom 5 Direktive 91/676/EGS pripravila program, ki zajema obdobje 2017–2020, in sicer v obliki delov odloka o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd. št. 865 z dne 23. junija 2017, kakor je bil spremenjen, konsolidiranega zakona o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji 388 št. 433 z dne 3. maja 2017, kakor je bil spremenjen, ter odloka o uporabi gnojil v kmetijstvu med programskim obdobjem 2017/2018 št. 963 z dne 12. julija 2017. Poleg navedenih ukrepov Danska v letih 2017 in 2018 izvaja ciljno shemo za naknadne posevke ter ciljno uredbo od leta 2019 v skladu z zakonom o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji. Poleg tega danska zakonodaja v skladu z zakonom o živinoreji in uporabi gnojil ter z odlokom o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd. vključuje splošno uredbo o fosforju.

| (5) | Danska zakonodaja za izvajanje Direktive 91/676/EGS vključuje omejitve za vnos dušika. Zakonodaja, ki omejuje vnos fosforja, je začela veljati avgusta 2017. |
| --- | --- |

(5)

Danska zakonodaja za izvajanje Direktive 91/676/EGS vključuje omejitve za vnos dušika. Zakonodaja, ki omejuje vnos fosforja, je začela veljati avgusta 2017.

| (6) | Danska zakonodaja vključuje kombinirano ciljno shemo za prostovoljne in obvezne naknadne posevke za obdobje, ki ga zajema ta sklep. Kadar prostovoljni sporazumi za naknadne posevke ne dosežejo okoljskih ciljev, začnejo v okviru navedene sheme samodejno veljati obvezujoče določbe za naknadne posevke. Za površine pod naknadnimi posevki poleg nacionalne zahteve za obvezne naknadne posevke velja tudi danski zakon št. 433 z dne 3. maja 2017 o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji. Navedena shema je potrebna, da se zagotovi, da uporaba trenutnega odstopanja ne bi povzročila poslabšanja kakovosti vode. |
| --- | --- |

(6)

Danska zakonodaja vključuje kombinirano ciljno shemo za prostovoljne in obvezne naknadne posevke za obdobje, ki ga zajema ta sklep. Kadar prostovoljni sporazumi za naknadne posevke ne dosežejo okoljskih ciljev, začnejo v okviru navedene sheme samodejno veljati obvezujoče določbe za naknadne posevke. Za površine pod naknadnimi posevki poleg nacionalne zahteve za obvezne naknadne posevke velja tudi danski zakon št. 433 z dne 3. maja 2017 o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji. Navedena shema je potrebna, da se zagotovi, da uporaba trenutnega odstopanja ne bi povzročila poslabšanja kakovosti vode.

| (7) | Informacije, ki jih je zagotovila Danska v okviru odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom (EU) 2017/847, navajajo, da odstopanje ne povzroča poslabšanja kakovosti vode v primerjavi z območji, ki niso bila zajeta v odstopanje. Podatki o izvajanju Direktive 91/676/EGS za obdobje 2012–2015 (7), kažejo, da je, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na 83,4 % merilnih mest nižja od 50 mg/l, ter na 27,5 % merilnih mest nižja od 25 mg/l. Za sladke površinske vode pa podatki kažejo, da je na 99,4 % merilnih mest povprečna koncentracija nitratov nižja od 50 mg/l, na 85,8 % pa nižja od 25 mg/l. Podatki spremljanja kažejo na splošno stabilen trend koncentracije nitratov v podzemni vodi in sladki površinski vodi v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (2008–2011). Podatki o evtrofikaciji kažejo, da je bilo 25 % spremljanih jezer ocenjenih z „zelo dobro“/„dobro“, 75 % z manj kot „dobro“, 2 od 119 spremljanih rečnih ustij/obalnih vodnih teles pa je bilo ocenjenih z „dobro“. |
| --- | --- |

(7)

Informacije, ki jih je zagotovila Danska v okviru odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom (EU) 2017/847, navajajo, da odstopanje ne povzroča poslabšanja kakovosti vode v primerjavi z območji, ki niso bila zajeta v odstopanje. Podatki o izvajanju Direktive 91/676/EGS za obdobje 2012–2015 (7), kažejo, da je, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na 83,4 % merilnih mest nižja od 50 mg/l, ter na 27,5 % merilnih mest nižja od 25 mg/l. Za sladke površinske vode pa podatki kažejo, da je na 99,4 % merilnih mest povprečna koncentracija nitratov nižja od 50 mg/l, na 85,8 % pa nižja od 25 mg/l. Podatki spremljanja kažejo na splošno stabilen trend koncentracije nitratov v podzemni vodi in sladki površinski vodi v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (2008–2011). Podatki o evtrofikaciji kažejo, da je bilo 25 % spremljanih jezer ocenjenih z „zelo dobro“/„dobro“, 75 % z manj kot „dobro“, 2 od 119 spremljanih rečnih ustij/obalnih vodnih teles pa je bilo ocenjenih z „dobro“.

| (8) | Po preučitvi danskega zahtevka na podlagi elementov, opisanih v tretjem pododstavku odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, ter ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z odstopanjem, določenim v odločbah 2002/915/ES, 2005/294/ES in 2008/664/ES ter v Izvedbenem sklepu 2012/659/EU, Komisija meni, da količina gnoja, ki ga predvideva Danska, tj. 230 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če bodo izpolnjeni določeni strogi pogoji v zvezi z naknadnimi posevki, zgornjimi mejami fosforja, kolobarjenjem, uporabo gnoja in drugih gnojil, vzorčenjem in analizo tal. |
| --- | --- |

(8)

Po preučitvi danskega zahtevka na podlagi elementov, opisanih v tretjem pododstavku odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, ter ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z odstopanjem, določenim v odločbah 2002/915/ES, 2005/294/ES in 2008/664/ES ter v Izvedbenem sklepu 2012/659/EU, Komisija meni, da količina gnoja, ki ga predvideva Danska, tj. 230 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če bodo izpolnjeni določeni strogi pogoji v zvezi z naknadnimi posevki, zgornjimi mejami fosforja, kolobarjenjem, uporabo gnoja in drugih gnojil, vzorčenjem in analizo tal.

| (9) | Na kmetijah, kjer je dovoljena uporaba živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, bi bilo treba načrte gnojenja pravočasno posodobiti, da se zagotovi usklajenost z dejanskimi kmetijskimi praksami; za zagotavljanje obnove podtalnih jesenskih izgub nitratov in omejitev zimskih izgub bi bilo treba uporabiti stalni rastlinski plašč orne površine in naknadne posevke. |
| --- | --- |

(9)

Na kmetijah, kjer je dovoljena uporaba živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, bi bilo treba načrte gnojenja pravočasno posodobiti, da se zagotovi usklajenost z dejanskimi kmetijskimi praksami; za zagotavljanje obnove podtalnih jesenskih izgub nitratov in omejitev zimskih izgub bi bilo treba uporabiti stalni rastlinski plašč orne površine in naknadne posevke.

| (10) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (8) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih, da bi se doseglo dobro stanje evropskih vodnih teles do leta 2015. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz nje. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (8) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih, da bi se doseglo dobro stanje evropskih vodnih teles do leta 2015. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz nje.

| (11) | Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, morajo biti, kjer je primerno, skladne z določbami navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Danska pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(11)

Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, morajo biti, kjer je primerno, skladne z določbami navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Danska pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje

Odstopanje, ki ga je zahtevala Danska z dopisom z dne 6. februarja 2018 za vnos na zemljišča večje količine dušika iz živinskega gnoja od tiste, ki jo določa prvi stavek drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, se odobri ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa.

Člen 2

Področje uporabe

To odstopanje se uporablja na govedorejskih kmetijah, kjer kolobarjenje vključuje več kot 80 % posevkov, ki sprejmejo veliko dušika in imajo dolgo rastno dobo, za katere je bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 6.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „govedorejska kmetija“ pomeni gospodarstvo z letno proizvodnjo dušika iz živinskega gnoja nad 300 kg, pri čemer vsaj dve tretjini proizvede govedo; |
| --- | --- |

(a)

„govedorejska kmetija“ pomeni gospodarstvo z letno proizvodnjo dušika iz živinskega gnoja nad 300 kg, pri čemer vsaj dve tretjini proizvede govedo;

| (b) | „posevki, podsejani s travo“ pomeni silažna žita, silažno koruzo, jaro žito, ozimno žito ali jari ječmen ali kombinacijo jarega ječmena in graha, podsejane s travo pred ali po žetvi; |
| --- | --- |

(b)

„posevki, podsejani s travo“ pomeni silažna žita, silažno koruzo, jaro žito, ozimno žito ali jari ječmen ali kombinacijo jarega ječmena in graha, podsejane s travo pred ali po žetvi;

| (c) | „posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ lahko pomeni kar koli od naslednjega:






  (i) | trava; |
| --- | --- | --- |

(c)

„posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ lahko pomeni kar koli od naslednjega:

(i)

trava;

| (ii) | travnati dosevki; |
| --- | --- |

(ii)

travnati dosevki;

| (iii) | krmna pesa; |
| --- | --- |

(iii)

krmna pesa;

| (iv) | posevki, podsejani s travo; |
| --- | --- |

(iv)

posevki, podsejani s travo;

| (v) | cikorija; |
| --- | --- |

(v)

cikorija;

| (d) | „trava“ pomeni trajno ali začasno travišče; |
| --- | --- |

(d)

„trava“ pomeni trajno ali začasno travišče;

| (e) | „profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal ali do povprečne najvišje ravni podzemne vode, kjer je navedena raven manjša od 0,90 m pod ravnijo tal. |
| --- | --- |

(e)

„profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal ali do povprečne najvišje ravni podzemne vode, kjer je navedena raven manjša od 0,90 m pod ravnijo tal.

Člen 4

Pogoji za odstopanje

Odstopanje se odobri pod naslednjimi pogoji:

| (1) | 1. avgusta 2017 je začela veljati Odredba št. 865 z dne 23. junija 2017 o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd., ki neposredno določa zgornje meje fosforja na različnih ravneh po vsej državi glede na vrsto gnojila. Zgornje meje zajemajo vnos fosforja iz vseh vrst gnojil: organska gnojila, vključno z gnojem, pregnitim blatom, razplinjeno rastlinsko biomaso, blatom iz komunalnih odplak in industrijskimi gnojili. Strožje zgornje meje za vnos fosforja veljajo za prispevna območja v vodnem okolju, občutljivem na fosfor. |
| --- | --- |

(1)

1. avgusta 2017 je začela veljati Odredba št. 865 z dne 23. junija 2017 o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd., ki neposredno določa zgornje meje fosforja na različnih ravneh po vsej državi glede na vrsto gnojila. Zgornje meje zajemajo vnos fosforja iz vseh vrst gnojil: organska gnojila, vključno z gnojem, pregnitim blatom, razplinjeno rastlinsko biomaso, blatom iz komunalnih odplak in industrijskimi gnojili. Strožje zgornje meje za vnos fosforja veljajo za prispevna območja v vodnem okolju, občutljivem na fosfor.

| (2) | V veljavi sta sistem kazalnikov in sistem spremljanja količine fosforja, vnesenega na kmetijske površine na Danskem. Če sistem kazalnikov ali sistem spremljanja kažeta, da bi dejanska letna povprečna stopnja gnojenja kmetijskih tal na Danskem s fosforjem lahko presegla ali je že presegla ravni povprečnega nacionalnega gnojenja s fosforjem, ki je dovoljeno v obdobju 2018–2025, se zgornje meje za vnos fosforja ustrezno zniža. |
| --- | --- |

(2)

V veljavi sta sistem kazalnikov in sistem spremljanja količine fosforja, vnesenega na kmetijske površine na Danskem. Če sistem kazalnikov ali sistem spremljanja kažeta, da bi dejanska letna povprečna stopnja gnojenja kmetijskih tal na Danskem s fosforjem lahko presegla ali je že presegla ravni povprečnega nacionalnega gnojenja s fosforjem, ki je dovoljeno v obdobju 2018–2025, se zgornje meje za vnos fosforja ustrezno zniža.

| (3) | Od 5. aprila 2017 je v veljavi danski zakon št. 310 z dne 4. aprila 2017 o spremembi zakona o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji (zahteva za uvedbo ciljnih naknadnih posevkov), ki vzpostavlja ciljno shemo za prostovoljne in obvezne naknadne posevke, ki temelji na potrebah po zmanjšanju vsebnosti nitratov v podzemnih in obalnih vodah. V okviru te sheme obvezujoče določbe za naknadne posevke začnejo veljati samodejno, kadar prostovoljni sporazumi za naknadne posevke ne dosežejo ustreznih okoljskih ciljev. V skladu z Zakonom št. 498 z dne 22. maja 2018 o spremembi Zakona o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji (urejanje ciljnih nitratov itn.) se lahko naknadni posevki nadomestijo s posebnimi alternativnimi ukrepi v okviru sheme. |
| --- | --- |

(3)

Od 5. aprila 2017 je v veljavi danski zakon št. 310 z dne 4. aprila 2017 o spremembi zakona o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji (zahteva za uvedbo ciljnih naknadnih posevkov), ki vzpostavlja ciljno shemo za prostovoljne in obvezne naknadne posevke, ki temelji na potrebah po zmanjšanju vsebnosti nitratov v podzemnih in obalnih vodah. V okviru te sheme obvezujoče določbe za naknadne posevke začnejo veljati samodejno, kadar prostovoljni sporazumi za naknadne posevke ne dosežejo ustreznih okoljskih ciljev. V skladu z Zakonom št. 498 z dne 22. maja 2018 o spremembi Zakona o uporabi gnojil v kmetijstvu in o rastlinski odeji (urejanje ciljnih nitratov itn.) se lahko naknadni posevki nadomestijo s posebnimi alternativnimi ukrepi v okviru sheme.

| (4) | Naknadni posevki, uvedeni v okviru navedene sheme, štejejo kot dodatni k naknadnim posevkom, zasajenim z namenom izpolnitve obvezne nacionalne zahteve, ki znaša 10 % ali 14 % naknadnih posevkov na kmetijskih zemljiščih, namenjenih posevkom, in se ne smejo uvesti na območju, ki se že uporablja za izpolnjevanje zahtev za površino z ekološkim pomenom za naknadne posevke. |
| --- | --- |

(4)

Naknadni posevki, uvedeni v okviru navedene sheme, štejejo kot dodatni k naknadnim posevkom, zasajenim z namenom izpolnitve obvezne nacionalne zahteve, ki znaša 10 % ali 14 % naknadnih posevkov na kmetijskih zemljiščih, namenjenih posevkom, in se ne smejo uvesti na območju, ki se že uporablja za izpolnjevanje zahtev za površino z ekološkim pomenom za naknadne posevke.

Člen 5

Vloga za izdajo dovoljenja

1.   Živinorejci lahko pri pristojnih organih vložijo zahtevek za letno dovoljenje za uporabo živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar na programsko obdobje.

Rok za vložitev zahtevka je enak nacionalnemu roku za vložitev zahtevka za osnovno plačilo SKP ter roku za predložitev kvote gnojila in načrta za naknadne posevke.

2.   Predložitev zahtevka iz odstavka 1 se šteje za izjavo vlagatelja, da so pogoji iz členov 7, 8 in 9 izpolnjeni.

Člen 6

Izdaja dovoljenja

Dovoljenja za vnos določene količine gnoja iz govedorejske kmetije, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar v vsakem programskem obdobju, vključno z gnojem, ki ga vnesejo same živali, in obdelanim gnojem, se izdajo pod pogoji iz členov 7, 8 in 9.

Člen 7

Pogoji glede uporabe gnoja in drugih gnojil

1.   Skupni vnos dušika ne sme presegati predvidljivih potreb posevka po hranilih in mora upoštevati vnos hranil iz tal. Preseči ne sme standardov največjega dovoljenega vnosa, ki so določeni v odloku o uporabi gnojil v kmetijstvu med programskim obdobjem 2017/2018 št. 963 (12. julij 2017) in v ustreznih odlokih za naslednja programska obdobja.

2.   Za celotno površino govedorejske kmetije se pripravi načrt gnojenja, ki je shranjen na kmetiji. Zajema obdobje od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta. Načrt gnojenja vključuje naslednje:

| (a) | načrt za kolobarjenje, ki opredeljuje naslednje:






  (i) | površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono; |
| --- | --- | --- |

(a)

načrt za kolobarjenje, ki opredeljuje naslednje:

(i)

površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono;

| (ii) | površino poljin s posevki, ki niso navedeni v točki (i); |
| --- | --- |

(ii)

površino poljin s posevki, ki niso navedeni v točki (i);

| (iii) | skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo poljin iz točk (i) in (ii); |
| --- | --- |

(iii)

skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo poljin iz točk (i) in (ii);

| (b) | število glav živine na kmetiji, opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje gnoja, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja; |
| --- | --- |

(b)

število glav živine na kmetiji, opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje gnoja, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;

| (c) | izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnojila na kmetiji; |
| --- | --- |

(c)

izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnojila na kmetiji;

| (d) | opis morebitne obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila; |
| --- | --- |

(d)

opis morebitne obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila;

| (e) | količino, vrsto in lastnosti gnoja, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetijo; |
| --- | --- |

(e)

količino, vrsto in lastnosti gnoja, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetijo;

| (f) | predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah; |
| --- | --- |

(f)

predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;

| (g) | izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih parcelah; |
| --- | --- |

(g)

izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih parcelah;

| (h) | izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah; |
| --- | --- |

(h)

izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah;

| (i) | navedbo časa vnosa živinskega gnoja in kemičnih gnojil. |
| --- | --- |

(i)

navedbo časa vnosa živinskega gnoja in kemičnih gnojil.

Načrt gnojenja se spremeni najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse na govedorejski kmetiji. Bilanca gnojenja se pristojnim organom predloži vsako leto najpozneje do konca marca.

3.   V obdobju od 31. avgusta do 1. marca se gnoja ne nanaša na travišča, ki se orjejo naslednjo pomlad.

Člen 8

Pogoji glede vzorčenja in analiz tal

1.   Vzorci se odvzamejo iz zgornjih 30 cm kmetijskih tal ter se analizirajo na vsebnost dušika in fosforja.

2.   Vzorčenje in analize se izvajajo najmanj enkrat na štiri leta za vsako površino na govedorejski kmetiji, ki je homogena glede kolobarjenja in značilnosti tal.

3.   Na vsakih 5 hektarjev kmetijskih površin se izvedeta najmanj eno vzorčenje in analiza.

4.   Rezultati analiz so na voljo za pregled na govedorejski kmetiji.

Člen 9

Pogoji glede upravljanja zemljišč

1.   Na najmanj 80 % površine, na katero se lahko vnese gnoj, se goji posevke z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono.

2.   Travnati dosevki se orjejo po 1. marcu naslednjega leta od njihove uvedbe.

3.   Začasna travišča se orjejo spomladi. Posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono se sejejo čim prej ter najpozneje tri tedne po oranju trave.

4.   Kolobarjenje ne vključuje stročnic in drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik, razen naslednjih:

| (a) | detelja v travišču z manj kot 50 % detelje in lucerne; |
| --- | --- |

(a)

detelja v travišču z manj kot 50 % detelje in lucerne;

| (b) | lucerna v travišču z manj kot 50 % detelje in lucerne; |
| --- | --- |

(b)

lucerna v travišču z manj kot 50 % detelje in lucerne;

| (c) | ječmen in grah, podsejana s travo. |
| --- | --- |

(c)

ječmen in grah, podsejana s travo.

5.   Standardi gnojenja z dušikom za posevke na začasnih traviščih se zmanjšajo za vrednost dušika v prejšnjem posevku v skladu z odlokom o uporabi gnojil v kmetijstvu med programskim obdobjem 2017/2018 št. 963 (12. julij 2017) ter z ustreznimi odloki v nadaljnjih programskih obdobjih, ki obravnavajo standarde gnojenja, tabelo standardov gnojenja za kmetijske posevke in zelenjavo, ter z naknadnimi spremembami.

Člen 10

Spremljanje

1.   Pristojni organi zagotovijo, da se pripravijo zemljevidi, ki prikazujejo:

| (a) | delež govedorejskih kmetij, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini; |
| --- | --- |

(a)

delež govedorejskih kmetij, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini;

| (b) | delež živine, vključene v dovoljenja, v vsaki občini; |
| --- | --- |

(b)

delež živine, vključene v dovoljenja, v vsaki občini;

| (c) | delež kmetijskih površin, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini. |
| --- | --- |

(c)

delež kmetijskih površin, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini.

Navedeni zemljevidi se posodobijo vsako leto.

Podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah na govedorejskih kmetijah, ki so vključeni v posamezna dovoljenja v skladu s tem sklepom, zberejo pristojni organi. Navedeni podatki se posodobijo vsako leto.

2.   Pristojni organi spremljajo kakovost vode na območju korenin, površinske vode in podzemne vode ter Komisiji zagotovijo podatke o dušiku in fosforju v profilu tal ter o koncentracijah nitratov v površinski in podzemni vodi, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja.

Spremljanje se izvede na kmetijskih gospodarstvih v okviru nacionalnega programa spremljanja kmetijskih prispevnih območij. Merilna mesta vključujejo glavne tipe tal, najbolj razširjene prakse gnojenja in glavne posevke.

Poostreno spremljanje kakovosti vode se izvaja na področjih s peščenimi tlemi. Poleg tega se na najmanj 3 % kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje, spremlja koncentracije nitratov v površinski in podzemni vodi.

3.   Pristojni organi opravijo preglede in stalne analize hranil v okviru nacionalnega programa spremljanja kmetijskih prispevnih območij ter zagotovijo podatke o lokalni rabi zemljišč, kolobarjenju in kmetijskih praksah na govedorejskih kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje.

Podatki iz analiz hranil iz člena 7 in spremljanja iz odstavka 2 tega člena se uporabijo za modelno zasnovane izračune izgub dušika in fosforja na govedorejskih kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi znanstvenih načel.

4.   Pristojni organi določijo in zabeležijo, kolikšen delež zemljišča, za katerega velja odstopanje, je prekrit z:

| (a) | deteljo ali lucerno v travišču; |
| --- | --- |

(a)

deteljo ali lucerno v travišču;

| (b) | ječmenom in grahom, podsejanim s travo. |
| --- | --- |

(b)

ječmenom in grahom, podsejanim s travo.

Člen 11

Preverjanje

1.   Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za dovoljenje predmet upravnega nadzora. Če navedeni nadzor pokaže, da vlagatelj ne izpolnjuje pogojev iz členov 7, 8 in 9, se zahtevek zavrne ter o razlogih za zavrnitev obvesti vlagatelja.

2.   Pristojni organi vzpostavijo program za pregled kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje.

Program temelji na analizi tveganja ter upošteva rezultate nadzora iz prejšnjih let glede pogojev iz členov 7, 8 in 9 ter rezultate nadzora skladnosti z nacionalno zakonodajo, ki prenaša Direktivo 91/676/EGS.

3.   Pregledi zajemajo poljske preglede in preglede na kraju samem glede pogojev iz členov 7, 8 in 9 ter letno obsegajo najmanj 7 % govedorejskih kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje. Če govedorejska kmetija ne izpolnjuje navedenih pogojev, se imetniku dovoljenja naloži globa v skladu z nacionalno zakonodajo, nadaljnje programsko obdobje pa ni upravičen do dovoljenja.

4.   Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti s pogoji za odstopanje, odobreno v skladu s tem sklepom.

Člen 12

Poročanje

Pristojni organi vsako leto do najpozneje 31. decembra Komisiji predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:

| (a) | zemljevide, ki za vsako občino prikazujejo delež govedorejskih kmetij, živine in kmetijskih površin, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevide, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč, iz člena 10(1); |
| --- | --- |

(a)

zemljevide, ki za vsako občino prikazujejo delež govedorejskih kmetij, živine in kmetijskih površin, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevide, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč, iz člena 10(1);

| (b) | rezultate spremljanja kakovosti podzemne in površinske vode, kar zadeva koncentracijo nitratov in fosforja, vključno z informacijami o trendih kakovosti vode, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, ter učinek odstopanja na kakovost vode, iz člena 10(2); |
| --- | --- |

(b)

rezultate spremljanja kakovosti podzemne in površinske vode, kar zadeva koncentracijo nitratov in fosforja, vključno z informacijami o trendih kakovosti vode, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, ter učinek odstopanja na kakovost vode, iz člena 10(2);

| (c) | rezultate spremljanja tal, kar zadeva koncentracije dušika in fosforja v vodi na območju korenin, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, v skladu s členom 10(2); |
| --- | --- |

(c)

rezultate spremljanja tal, kar zadeva koncentracije dušika in fosforja v vodi na območju korenin, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, v skladu s členom 10(2);

| (d) | rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 10(3); |
| --- | --- |

(d)

rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 10(3);

| (e) | rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub dušika in fosforja na govedorejskih kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje, iz člena 10(3); |
| --- | --- |

(e)

rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub dušika in fosforja na govedorejskih kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje, iz člena 10(3);

| (f) | tabele, ki prikazujejo delež kmetijskih zemljišč, za katera velja odstopanje in ki so prekrita z deteljo ali lucerno v travišču ter z ječmenom/grahom, podsejanim s travo, iz člena 10(4); |
| --- | --- |

(f)

tabele, ki prikazujejo delež kmetijskih zemljišč, za katera velja odstopanje in ki so prekrita z deteljo ali lucerno v travišču ter z ječmenom/grahom, podsejanim s travo, iz člena 10(4);

| (g) | oceno izvajanja pogojev za odstopanje na podlagi nadzora na ravni kmetij in podatke o govedorejskih kmetijah, ki pogojev ne izpolnjujejo, na podlagi rezultatov upravnega nadzora in pregledov iz člena 11; |
| --- | --- |

(g)

oceno izvajanja pogojev za odstopanje na podlagi nadzora na ravni kmetij in podatke o govedorejskih kmetijah, ki pogojev ne izpolnjujejo, na podlagi rezultatov upravnega nadzora in pregledov iz člena 11;

| (h) | podatke o spreminjanju števila glav živine in proizvodnji gnoja za vsako kategorijo živine na Danskem in na govedorejskih kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje; |
| --- | --- |

(h)

podatke o spreminjanju števila glav živine in proizvodnji gnoja za vsako kategorijo živine na Danskem in na govedorejskih kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje;

| (i) | podatke o izvajanju pogojev za odstopanje iz člena 4. |
| --- | --- |

(i)

podatke o izvajanju pogojev za odstopanje iz člena 4.

Prostorske informacije, vsebovane v poročilu, so skladne, kjer je primerno, z Direktivo 2007/2/ES. Danska pri zbiranju potrebnih podatkov uporablja, kadar je to ustrezno, informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega v skladu s členom 67(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 13

Obdobje uporabe

Ta sklep se uporablja do 31. julija 2020.

Člen 14

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 6. decembra 2018

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2002/915/ES z dne 18. novembra 2002 o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 319, 23.11.2002, str. 24).

2

(3)  Odločba Komisije 2005/294/ES z dne 5. aprila 2005 o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 94, 13.4.2005, str. 34).

3

(4)  Odločba Komisije 2008/664/ES z dne 8. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2005/294/EC o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 217, 13.8.2008, str. 16).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/659/EU z dne 23. oktobra 2012 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Kraljevina Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 295, 25.10.2012, str. 20).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/847 z dne 16. maja 2017 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 125, 18.5.2017, str. 35).

6

(7)  SWD(2018) 246 final – Delovni dokument služb Komisije, spremni dokument k Poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov na podlagi poročil držav članic za obdobje 2012–2015.

7

(8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

10

---