# Úradný vestník C 391/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.391.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 391 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5518. decembra 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.391.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 391

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5518. decembra 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 97. plenárne zasadnutie v dňoch 8., 9. a 10. októbra 2012 |
| 2012/C 391/01 | Stanovisko Výboru regiónov Vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu | 1 |
| 2012/C 391/02 | Stanovisko Výboru regiónov Biela kniha Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky | 7 |
| 2012/C 391/03 | Stanovisko Výboru regiónov Revidovaná stratégia Európskej únie pre región Baltského mora | 11 |
| 2012/C 391/04 | Stanovisko Výboru regiónov Plán postupu v energetike do roku 2050 | 16 |
| 2012/C 391/05 | Stanovisko Výboru regiónov Prispôsobenie sa klimatickým zmenám a regionálne riešenia: prípad pobrežných regiónov | 21 |
| 2012/C 391/06 | Stanovisko Výboru regiónov Špecifické regionálne prístupy ku klimatickým zmenám v EÚ na základe príkladu horských regiónov | 27 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

97. plenárne zasadnutie v dňoch 8., 9. a 10. októbra 2012

2012/C 391/01

Stanovisko Výboru regiónov Vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu

1

2012/C 391/02

Stanovisko Výboru regiónov Biela kniha Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky

7

2012/C 391/03

Stanovisko Výboru regiónov Revidovaná stratégia Európskej únie pre región Baltského mora

11

2012/C 391/04

Stanovisko Výboru regiónov Plán postupu v energetike do roku 2050

16

2012/C 391/05

Stanovisko Výboru regiónov Prispôsobenie sa klimatickým zmenám a regionálne riešenia: prípad pobrežných regiónov

21

2012/C 391/06

Stanovisko Výboru regiónov Špecifické regionálne prístupy ku klimatickým zmenám v EÚ na základe príkladu horských regiónov

27

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIÓNOV |
| | 97. plenárne zasadnutie v dňoch 8., 9. a 10. októbra 2012 |
| 2012/C 391/07 | Stanovisko Výboru regiónov Nový viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2013 | 31 |
| 2012/C 391/08 | Stanovisko Výboru regiónov Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020) | 37 |
| 2012/C 391/09 | Stanovisko Výboru regiónov Balík opatrení v oblasti verejného obstarávania | 49 |
| 2012/C 391/10 | Stanovisko Výboru regiónov Európsky fond pre námorníctvo a rybárstvo | 84 |
| 2012/C 391/11 | Stanovisko Výboru regiónov Európa vo svete: nový prístup k financovaniu vonkajšej činnosti EÚ | 110 |
| 2012/C 391/12 | Stanovisko Výboru regiónov Preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a verejných údajov | 120 |
| 2012/C 391/13 | Stanovisko Výboru regiónov Stanovisko k balíku právnych predpisov o ochrane údajov | 127 |
| 2012/C 391/14 | Stanovisko Výboru regiónov Balík o ochrane legálneho hospodárstva | 134 |

III   Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

97. plenárne zasadnutie v dňoch 8., 9. a 10. októbra 2012

2012/C 391/07

Stanovisko Výboru regiónov Nový viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2013

31

2012/C 391/08

Stanovisko Výboru regiónov Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020)

37

2012/C 391/09

Stanovisko Výboru regiónov Balík opatrení v oblasti verejného obstarávania

49

2012/C 391/10

Stanovisko Výboru regiónov Európsky fond pre námorníctvo a rybárstvo

84

2012/C 391/11

Stanovisko Výboru regiónov Európa vo svete: nový prístup k financovaniu vonkajšej činnosti EÚ

110

2012/C 391/12

Stanovisko Výboru regiónov Preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a verejných údajov

120

2012/C 391/13

Stanovisko Výboru regiónov Stanovisko k balíku právnych predpisov o ochrane údajov

127

2012/C 391/14

Stanovisko Výboru regiónov Balík o ochrane legálneho hospodárstva

134

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

97. plenárne zasadnutie v dňoch 8., 9. a 10. októbra 2012

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/1

---

Stanovisko Výboru regiónov „Vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu“

2012/C 391/01

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta návrh na vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu a akčného plánu pre túto oblasť na roky 2014 – 2020; |
| --- | --- |

—

víta návrh na vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu a akčného plánu pre túto oblasť na roky 2014 – 2020;

| — | poukazuje však na to, že výbor podporí stratégiu pre Atlantický oceán iba vtedy, ak sa v nej uplatní širší prístup, ktorý bude v plnej miere zahŕňať územný rozmer, jasne rozvíjať prepojenie medzi pevninou a morom a prispievať k dosahovaniu ďalších kľúčových cieľov politiky EÚ a vyzýva preto Európsku komisiu, aby zmenila názov stratégie na „Integrovaná stratégia pre oblasť Atlantického oceánu“; |
| --- | --- |

—

poukazuje však na to, že výbor podporí stratégiu pre Atlantický oceán iba vtedy, ak sa v nej uplatní širší prístup, ktorý bude v plnej miere zahŕňať územný rozmer, jasne rozvíjať prepojenie medzi pevninou a morom a prispievať k dosahovaniu ďalších kľúčových cieľov politiky EÚ a vyzýva preto Európsku komisiu, aby zmenila názov stratégie na „Integrovaná stratégia pre oblasť Atlantického oceánu“;

| — | je si vedomý toho, že projekty v rámci akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu budú musieť použiť existujúce zdroje financovania na úrovni EÚ (fondy v rámci a mimo spoločného strategického rámca) a ďalšie fondy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a zo súkromného sektoru; |
| --- | --- |

—

je si vedomý toho, že projekty v rámci akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu budú musieť použiť existujúce zdroje financovania na úrovni EÚ (fondy v rámci a mimo spoločného strategického rámca) a ďalšie fondy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a zo súkromného sektoru;

| — | nesúhlasí s navrhovaným zrušením Atlantického fóra po prijatí akčného plánu a navrhuje, aby Atlantické fórum pôsobilo až do roku 2020 a dohliadalo na implementáciu (prostredníctvom implementačnej platformy (pozri body 27 a 41), vyhodnocovalo pokrok a podporovalo ciele stratégie; |
| --- | --- |

—

nesúhlasí s navrhovaným zrušením Atlantického fóra po prijatí akčného plánu a navrhuje, aby Atlantické fórum pôsobilo až do roku 2020 a dohliadalo na implementáciu (prostredníctvom implementačnej platformy (pozri body 27 a 41), vyhodnocovalo pokrok a podporovalo ciele stratégie;

| — | domnieva sa, že štruktúra riadenia musí maximalizovať prínos všetkých zainteresovaných strán a potenciálnych aktérov stratégie pre Atlantický oceán a žiada, aby sa pri príprave, hodnotení a preskúmaní akčného plánu uplatnil prístup založený na viacúrovňovom riadení. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že štruktúra riadenia musí maximalizovať prínos všetkých zainteresovaných strán a potenciálnych aktérov stratégie pre Atlantický oceán a žiada, aby sa pri príprave, hodnotení a preskúmaní akčného plánu uplatnil prístup založený na viacúrovňovom riadení.

| Spravodajca | Paul O’DONOGHUE (IE/ALDE), člen rady grófstva Kerry a regionálneho zhromaždenia oblasti South West |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu
  COM(2011) 782 final |

Spravodajca

Paul O’DONOGHUE (IE/ALDE), člen rady grófstva Kerry a regionálneho zhromaždenia oblasti South West

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu

COM(2011) 782 final

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta návrh na vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu a akčného plánu pre túto oblasť na roky 2014 – 2020; |
| --- | --- |

1.

víta návrh na vypracovanie námornej stratégie pre oblasť Atlantického oceánu a akčného plánu pre túto oblasť na roky 2014 – 2020;

| 2. | domnieva sa, že oblasť Atlantického oceánu trpela do dnešného dňa nedostatkom strategickej vízie svojho budúceho rozvoja a že tento návrh je skutočnou príležitosťou stanoviť strategickú víziu, základom ktorej musí byť územná súdržnosť a prosperita; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že oblasť Atlantického oceánu trpela do dnešného dňa nedostatkom strategickej vízie svojho budúceho rozvoja a že tento návrh je skutočnou príležitosťou stanoviť strategickú víziu, základom ktorej musí byť územná súdržnosť a prosperita;

| 3. | súhlasí s tým, že vypracovanie európskej stratégie má svoju opodstatnenosť, pretože výzvy a príležitosti oblasti Atlantického oceánu siahajú nad rámec národných hraníc a vyžadujú si komplexnejší a integrovanejší prístup; zdôrazňuje preto, že táto stratégia musí tiež preukázať skutočnú pridanú hodnotu, pokiaľ ide o výsledky a implementáciu; |
| --- | --- |

3.

súhlasí s tým, že vypracovanie európskej stratégie má svoju opodstatnenosť, pretože výzvy a príležitosti oblasti Atlantického oceánu siahajú nad rámec národných hraníc a vyžadujú si komplexnejší a integrovanejší prístup; zdôrazňuje preto, že táto stratégia musí tiež preukázať skutočnú pridanú hodnotu, pokiaľ ide o výsledky a implementáciu;

| 4. | myslí si, že Európska komisia považuje tento návrh za stratégiu morskej oblasti v rámci integrovanej námornej politiky (a nie za makro-regionálnu stratégiu);
  poukazuje však na to, že výbor podporí stratégiu pre Atlantický oceán iba vtedy, ak sa v nej uplatní širší prístup
  , ktorý bude v plnej miere zahŕňať územný rozmer, jasne rozvíjať prepojenie medzi pevninou a morom a prispievať k dosahovaniu ďalších kľúčových cieľov politiky EÚ; |
| --- | --- |

4.

myslí si, že Európska komisia považuje tento návrh za stratégiu morskej oblasti v rámci integrovanej námornej politiky (a nie za makro-regionálnu stratégiu);
  poukazuje však na to, že výbor podporí stratégiu pre Atlantický oceán iba vtedy, ak sa v nej uplatní širší prístup
  , ktorý bude v plnej miere zahŕňať územný rozmer, jasne rozvíjať prepojenie medzi pevninou a morom a prispievať k dosahovaniu ďalších kľúčových cieľov politiky EÚ;

| 5. | vyzýva preto Európsku komisiu, aby zmenila názov stratégie na „Integrovaná stratégia pre oblasť Atlantického oceánu“ a domnieva sa, že podobné stratégie by sa mali navrhnúť v ostatných pobrežných oblastiach Európy, pričom by sa malo vychádzať zo skúseností v oblasti Atlantického oceánu (napr. v prípade oblasti Severného mora a Lamanšského prielivu); |
| --- | --- |

5.

vyzýva preto Európsku komisiu, aby zmenila názov stratégie na „Integrovaná stratégia pre oblasť Atlantického oceánu“ a domnieva sa, že podobné stratégie by sa mali navrhnúť v ostatných pobrežných oblastiach Európy, pričom by sa malo vychádzať zo skúseností v oblasti Atlantického oceánu (napr. v prípade oblasti Severného mora a Lamanšského prielivu);

| 6. | uznáva, že najvzdialenejšie regióny v oblasti Atlantického oceánu majú špecifické potreby, a domnieva sa, že stratégia môže poskytnúť príležitosti ako zvýšiť efektívnosť a koherentnosť politických rámcov EÚ v týchto regiónoch; |
| --- | --- |

6.

uznáva, že najvzdialenejšie regióny v oblasti Atlantického oceánu majú špecifické potreby, a domnieva sa, že stratégia môže poskytnúť príležitosti ako zvýšiť efektívnosť a koherentnosť politických rámcov EÚ v týchto regiónoch;

| 7. | žiada, aby Atlantická stratégia a jej akčný plán
  kládli silný dôraz na zamestnanosť, udržateľný rast a investície, a
  aby zároveň pomohli zlepšiť morské prostredie; |
| --- | --- |

7.

žiada, aby Atlantická stratégia a jej akčný plán
  kládli silný dôraz na zamestnanosť, udržateľný rast a investície, a
  aby zároveň pomohli zlepšiť morské prostredie;

| 8. | domnieva sa, že zo zemepisného hľadiska by stratégia mala uplatniť pragmatický prístup a ponechať hraniciam tejto oblasti pružnosť s cieľom riešiť problémy bez toho, aby sa stanovovali umelé obmedzenia; vyzýva preto, aby sa do istej miery prehodnotila zemepisná pôsobnosť smerom na sever, čo by umožnilo Islandu pripojiť sa k tejto stratégii; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že zo zemepisného hľadiska by stratégia mala uplatniť pragmatický prístup a ponechať hraniciam tejto oblasti pružnosť s cieľom riešiť problémy bez toho, aby sa stanovovali umelé obmedzenia; vyzýva preto, aby sa do istej miery prehodnotila zemepisná pôsobnosť smerom na sever, čo by umožnilo Islandu pripojiť sa k tejto stratégii;

| 9. | vyjadruje obavy v súvislosti s tým, že cenné skúsenosti získané pri rozvíjaní existujúcich makro-regionálnych a ďalších nadnárodných stratégií (1) neboli zohľadnené pri vypracovaní stratégie pre Atlantický oceán, najmä pokiaľ ide o otázky, ako sú riadenie, tvorba politík, sprostredkovanie a osvojenie si týchto politík, ciele a hodnotenie; |
| --- | --- |

9.

vyjadruje obavy v súvislosti s tým, že cenné skúsenosti získané pri rozvíjaní existujúcich makro-regionálnych a ďalších nadnárodných stratégií (1) neboli zohľadnené pri vypracovaní stratégie pre Atlantický oceán, najmä pokiaľ ide o otázky, ako sú riadenie, tvorba politík, sprostredkovanie a osvojenie si týchto politík, ciele a hodnotenie;

| 10. | poukazuje na to, že Atlantické fórum nesie veľkú zodpovednosť za to, ako budú zohľadnené očakávania zainteresovaných strán, za navrhnutie postupu, v rámci ktorého budú do prípravy akčného plánu zahrnuté všetky zainteresované strany, a za stanovenie koherentných rámcov pre plánovanie a realizáciu prioritných opatrení a projektov; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že Atlantické fórum nesie veľkú zodpovednosť za to, ako budú zohľadnené očakávania zainteresovaných strán, za navrhnutie postupu, v rámci ktorého budú do prípravy akčného plánu zahrnuté všetky zainteresované strany, a za stanovenie koherentných rámcov pre plánovanie a realizáciu prioritných opatrení a projektov;

II.   VÝZVY A PRÍLEŽITOSTI

| 11. | nespochybňuje výzvy a príležitosti, ktoré stanovila Európska komisia, avšak domnieva sa, že akčný plán sa musí zamerať na dosiahnutie konkrétnych výsledkov a musí riešiť výzvy, v prípade ktorých prístup založený na partnerstve prinesie účinnejšie odpovede; |
| --- | --- |

11.

nespochybňuje výzvy a príležitosti, ktoré stanovila Európska komisia, avšak domnieva sa, že akčný plán sa musí zamerať na dosiahnutie konkrétnych výsledkov a musí riešiť výzvy, v prípade ktorých prístup založený na partnerstve prinesie účinnejšie odpovede;

| 12. | zdôrazňuje, že témy akčného plánu musia byť viac zosúladené s témami stratégie Európa 2020 a jej hlavnými iniciatívami, ale tiež koherentné s témami spoločného strategického rámca a s navrhovanými reformami fondov tohto rámca; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že témy akčného plánu musia byť viac zosúladené s témami stratégie Európa 2020 a jej hlavnými iniciatívami, ale tiež koherentné s témami spoločného strategického rámca a s navrhovanými reformami fondov tohto rámca;

| 13. | v zásade podporuje tieto tematické kapitoly, ktoré stanovila komisia Atlantického oblúka (CPMR) (2): 1. dostupnosť a doprava v oblasti Atlantického oceánu; 2. hospodárstvo a námorný priemysel; 3. podnebie a životné prostredie; 4. výskum a inovácie; 5. príťažlivosť území; |
| --- | --- |

13.

v zásade podporuje tieto tematické kapitoly, ktoré stanovila komisia Atlantického oblúka (CPMR) (2): 1. dostupnosť a doprava v oblasti Atlantického oceánu; 2. hospodárstvo a námorný priemysel; 3. podnebie a životné prostredie; 4. výskum a inovácie; 5. príťažlivosť území;

| 14. | zdôrazňuje význam rybolovu, lovu mäkkýšov a kôrovcov, ako aj akvakultúry a spracovateľského a obchodného reťazca zameraného na morské produkty v oblasti Atlantického oceánu a poukazuje na veľký počet pracovných miest, ktoré od neho závisia. Stratégia rastu a zamestnanosti v tejto oblasti sa musí nutne usilovať o upevnenie a posilnenie tohto sektora zamestnanosti; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje význam rybolovu, lovu mäkkýšov a kôrovcov, ako aj akvakultúry a spracovateľského a obchodného reťazca zameraného na morské produkty v oblasti Atlantického oceánu a poukazuje na veľký počet pracovných miest, ktoré od neho závisia. Stratégia rastu a zamestnanosti v tejto oblasti sa musí nutne usilovať o upevnenie a posilnenie tohto sektora zamestnanosti;

| 15. | domnieva sa, že akčný plán musí zohľadniť potrebu takého prístupu k morskému prostrediu v oblasti Atlantického oceánu, ktorý bude založený na plánovaní; tvrdí, že bude preto nevyhnutné dohodnúť sa na koordinácii námorného priestorového plánovania (MSP) a postupov námorného riadenia v celej oblasti a tiež lepšie koordinovať námorné a územné plánovacie rámce; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že akčný plán musí zohľadniť potrebu takého prístupu k morskému prostrediu v oblasti Atlantického oceánu, ktorý bude založený na plánovaní; tvrdí, že bude preto nevyhnutné dohodnúť sa na koordinácii námorného priestorového plánovania (MSP) a postupov námorného riadenia v celej oblasti a tiež lepšie koordinovať námorné a územné plánovacie rámce;

| 16. | domnieva sa, že pobrežie regiónov ležiacich v oblasti Atlantického oceánu je veľmi atraktívne pre nových obyvateľov, ktorí sa tu natrvalo usadzujú, a zároveň pre sezónnych návštevníkov, ktorých lákajú vodné športy, rekreačné aktivity a cestovný ruch. Je dôležité, aby sa tieto regióny pripravili na príliv obyvateľstva, ktorý môže v pobrežných oblastiach zapríčiniť nedostatok pôdy a viesť k hospodárskym, environmentálnym a iným problémom; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že pobrežie regiónov ležiacich v oblasti Atlantického oceánu je veľmi atraktívne pre nových obyvateľov, ktorí sa tu natrvalo usadzujú, a zároveň pre sezónnych návštevníkov, ktorých lákajú vodné športy, rekreačné aktivity a cestovný ruch. Je dôležité, aby sa tieto regióny pripravili na príliv obyvateľstva, ktorý môže v pobrežných oblastiach zapríčiniť nedostatok pôdy a viesť k hospodárskym, environmentálnym a iným problémom;

| 17. | poukazuje na to, že stratégia musí využiť úspechy predchádzajúcich a prebiehajúcich projektov v oblasti Atlantického oceánu financovaných EÚ, a to najmä vyhodnotením toho, čo bolo do dnešného dňa financované a toho, na čom môže akčný plán stavať; zdôrazňuje, že to môže mať dôsledky na niektoré programy, ktoré bude v záujme väčšieho a konkrétnejšieho dosahu nevyhnutné rozšíriť; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že stratégia musí využiť úspechy predchádzajúcich a prebiehajúcich projektov v oblasti Atlantického oceánu financovaných EÚ, a to najmä vyhodnotením toho, čo bolo do dnešného dňa financované a toho, na čom môže akčný plán stavať; zdôrazňuje, že to môže mať dôsledky na niektoré programy, ktoré bude v záujme väčšieho a konkrétnejšieho dosahu nevyhnutné rozšíriť;

| 18. | zasadzuje sa za vonkajší rozmer akčného plánu s cieľom presadzovať strategické ciele medzi zainteresovanými stranami v celej oblasti Atlantického oceánu; |
| --- | --- |

18.

zasadzuje sa za vonkajší rozmer akčného plánu s cieľom presadzovať strategické ciele medzi zainteresovanými stranami v celej oblasti Atlantického oceánu;

III.   FINANCOVANIE STRATÉGIE PRE ATLANTICKÝ OCEÁN

| 19. | je si vedomý toho, že projekty v rámci akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu budú musieť použiť existujúce zdroje financovania na úrovni EÚ (fondy v rámci a mimo spoločného strategického rámca) a ďalšie fondy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a zo súkromného sektoru; poukazuje na to, že v tejto súvislosti
  vzniká množstvo otázok týkajúcich sa spôsobu, akým bude stratégia čerpať finančnú podporu na svoju implementáciu
  , najmä vzhľadom na to, že akčný plán prebieha súbežne s plánovacím procesom rôznych finančných programov EÚ; |
| --- | --- |

19.

je si vedomý toho, že projekty v rámci akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu budú musieť použiť existujúce zdroje financovania na úrovni EÚ (fondy v rámci a mimo spoločného strategického rámca) a ďalšie fondy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a zo súkromného sektoru; poukazuje na to, že v tejto súvislosti
  vzniká množstvo otázok týkajúcich sa spôsobu, akým bude stratégia čerpať finančnú podporu na svoju implementáciu
  , najmä vzhľadom na to, že akčný plán prebieha súbežne s plánovacím procesom rôznych finančných programov EÚ;

| 20. | poukazuje na to, že ak má akčný plán priniesť výsledky, musí medzí ním a dostupnými finančnými prostriedkami existovať jasné prepojenie; zdôrazňuje, že táto skutočnosť je ďalším dôvodom, prečo je nevyhnutné, aby sa v rámci stratégie uplatnil integrovanejší územný prístup a aby akčný plán bezprostrednejšie zodpovedal cieľom stratégie Európa 2020 a bol v súlade s regulačnými požiadavkami jednotlivých fondov EÚ; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že ak má akčný plán priniesť výsledky, musí medzí ním a dostupnými finančnými prostriedkami existovať jasné prepojenie; zdôrazňuje, že táto skutočnosť je ďalším dôvodom, prečo je nevyhnutné, aby sa v rámci stratégie uplatnil integrovanejší územný prístup a aby akčný plán bezprostrednejšie zodpovedal cieľom stratégie Európa 2020 a bol v súlade s regulačnými požiadavkami jednotlivých fondov EÚ;

Financovanie v rámci spoločného strategického rámca

| 21. | navrhuje, aby Atlantické fórum nadviazalo kontakty s príslušnými riadiacimi orgánmi v piatich členských štátoch, aby sa zabezpečilo, že
  národné dohody o partnerstve
  budú primeraným spôsobom odrážať priority stratégie pre Atlantický oceán a že operatívne programy a opatrenia vyplývajúce z akčného plánu budú dostatočne komplementárne; obáva sa však, že stratégia stanovená v rámci integrovanej námornej politiky ponechá iba obmedzený priestor pre harmonizáciu s programami financovanými v rámci spoločného strategického rámca s výnimkou Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo; |
| --- | --- |

21.

navrhuje, aby Atlantické fórum nadviazalo kontakty s príslušnými riadiacimi orgánmi v piatich členských štátoch, aby sa zabezpečilo, že
  národné dohody o partnerstve
  budú primeraným spôsobom odrážať priority stratégie pre Atlantický oceán a že operatívne programy a opatrenia vyplývajúce z akčného plánu budú dostatočne komplementárne; obáva sa však, že stratégia stanovená v rámci integrovanej námornej politiky ponechá iba obmedzený priestor pre harmonizáciu s programami financovanými v rámci spoločného strategického rámca s výnimkou Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo;

| 22. | podčiarkuje, že vypracovanie akčného plánu bude preto musieť byť v súlade so zásadami a s cieľmi týchto fondov, a to najmä fondov v rámci spoločného strategického rámca; |
| --- | --- |

22.

podčiarkuje, že vypracovanie akčného plánu bude preto musieť byť v súlade so zásadami a s cieľmi týchto fondov, a to najmä fondov v rámci spoločného strategického rámca;

| 23. | vzhľadom na už aj tak striktné tematické zameranie, ktoré budú musieť dodržiavať riadiace orgány, nie je zástancom toho, aby sa pre akčný plán vyčlenili prostriedky v rámci každého
  operatívneho programu
  ; |
| --- | --- |

23.

vzhľadom na už aj tak striktné tematické zameranie, ktoré budú musieť dodržiavať riadiace orgány, nie je zástancom toho, aby sa pre akčný plán vyčlenili prostriedky v rámci každého
  operatívneho programu
  ;

| 24. | navrhuje, aby Atlantické fórum spolupracovalo s riadiacimi orgánmi počas plánovacieho procesu a spoločne stanovili, ako môžu byť opatrenia v rámci akčného plánu financované na základe jasného zosúladenia s vybranými tematickými prioritami príslušných programov a špecifických výberových kritérií pre projekty; |
| --- | --- |

24.

navrhuje, aby Atlantické fórum spolupracovalo s riadiacimi orgánmi počas plánovacieho procesu a spoločne stanovili, ako môžu byť opatrenia v rámci akčného plánu financované na základe jasného zosúladenia s vybranými tematickými prioritami príslušných programov a špecifických výberových kritérií pre projekty;

| 25. | vyzdvihuje potenciál, ktorý pre podporu a realizáciu kľúčových cieľov stratégie pre Atlantický oceán môžu mať niektoré prvky nariadení o spoločnom strategickom rámci, najmä
  prístup založený na financovaní z viacerých fondov
  ; ďalej tvrdí, že dosiahnutie súladu stratégie s niektorými integrovanými prístupmi v spoločnom strategickom rámci (napr. mestský rozmer, integrované územné investície, spoločné akčné plány) môže v prípade uskutočnenia správnym spôsobom prispieť k ďalšiemu využitiu skúseností a odborných poznatkov miestnych orgánov, aby sa uľahčilo splnenie kľúčových cieľov v rámci stratégie pre Atlantický oceán; |
| --- | --- |

25.

vyzdvihuje potenciál, ktorý pre podporu a realizáciu kľúčových cieľov stratégie pre Atlantický oceán môžu mať niektoré prvky nariadení o spoločnom strategickom rámci, najmä
  prístup založený na financovaní z viacerých fondov
  ; ďalej tvrdí, že dosiahnutie súladu stratégie s niektorými integrovanými prístupmi v spoločnom strategickom rámci (napr. mestský rozmer, integrované územné investície, spoločné akčné plány) môže v prípade uskutočnenia správnym spôsobom prispieť k ďalšiemu využitiu skúseností a odborných poznatkov miestnych orgánov, aby sa uľahčilo splnenie kľúčových cieľov v rámci stratégie pre Atlantický oceán;

| 26. | ďalej navrhuje, aby výročné správy o vykonávaní príslušných programov obsahovali vyhodnotenie toho, ako programy v rámci spoločného strategického rámca prispievajú k dosahovaniu cieľov stratégie pre Atlantický oceán a k implementácii akčného plánu; |
| --- | --- |

26.

ďalej navrhuje, aby výročné správy o vykonávaní príslušných programov obsahovali vyhodnotenie toho, ako programy v rámci spoločného strategického rámca prispievajú k dosahovaniu cieľov stratégie pre Atlantický oceán a k implementácii akčného plánu;

Programy územnej spolupráce

| 27. | domnieva sa, že budúce programy územnej spolupráce budú rozhodujúce pre uskutočnenie kľúčových aspektov stratégie pre Atlantický oceán a podčiarkuje, že v navrhovanej oblasti, ktorá má byť predmetom stratégie, v súčasnosti funguje desať programov (cezhraničné, nadnárodné a interregionálne); |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že budúce programy územnej spolupráce budú rozhodujúce pre uskutočnenie kľúčových aspektov stratégie pre Atlantický oceán a podčiarkuje, že v navrhovanej oblasti, ktorá má byť predmetom stratégie, v súčasnosti funguje desať programov (cezhraničné, nadnárodné a interregionálne);

| 28. | súhlasí s tým, aby sa pokračovalo v
  (nadnárodnom) programe pre oblasť Atlantického oceánu
  so zvýšeným objemom finančných prostriedkov s cieľom zohľadniť niektoré ambície stratégie pre Atlantický oceán; ďalej sa domnieva, že program pre oblasť Atlantického oceánu predstavuje vhodný nástroj na uverejňovanie konkrétnych výziev na predkladanie strategických iniciatív v rámci stratégie pre oblasť Atlantického oceánu (vlajkové projekty), ako aj na financovanie implementačnej platformy (pozri body 40 a 41); |
| --- | --- |

28.

súhlasí s tým, aby sa pokračovalo v
  (nadnárodnom) programe pre oblasť Atlantického oceánu
  so zvýšeným objemom finančných prostriedkov s cieľom zohľadniť niektoré ambície stratégie pre Atlantický oceán; ďalej sa domnieva, že program pre oblasť Atlantického oceánu predstavuje vhodný nástroj na uverejňovanie konkrétnych výziev na predkladanie strategických iniciatív v rámci stratégie pre oblasť Atlantického oceánu (vlajkové projekty), ako aj na financovanie implementačnej platformy (pozri body 40 a 41);

| 29. | navrhuje, aby Atlantické fórum využilo
  program INTERACT
  na podporu
  osvetových opatrení
  a zapojilo riadiace orgány pre existujúce programy územnej spolupráce do skorého štádia vypracovania akčného plánu pre Atlantický oceán; |
| --- | --- |

29.

navrhuje, aby Atlantické fórum využilo
  program INTERACT
  na podporu
  osvetových opatrení
  a zapojilo riadiace orgány pre existujúce programy územnej spolupráce do skorého štádia vypracovania akčného plánu pre Atlantický oceán;

| 30. | zdôrazňuje, že využitie tohto programu by bolo užitočné:






  (a) | vo fáze koncipovania akčného plánu využitím poznatkov získaných pri riadení projektu INTERREG v prospech stratégie; zistením dosahu stratégie na realizáciu programu, vrátane súčinnosti a spolupráce medzi programami; a stanovením efektívneho riadenia projektov v rámci stratégie pre Atlantický oceán prostredníctvom jednotlivých programov; |
| --- | --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že využitie tohto programu by bolo užitočné:

(a)

vo fáze koncipovania akčného plánu využitím poznatkov získaných pri riadení projektu INTERREG v prospech stratégie; zistením dosahu stratégie na realizáciu programu, vrátane súčinnosti a spolupráce medzi programami; a stanovením efektívneho riadenia projektov v rámci stratégie pre Atlantický oceán prostredníctvom jednotlivých programov;

| (b) | počas plánovacieho procesu informovaním o stratégii v programoch územnej spolupráce; určením relevantných projektov na dosiahnutie cieľov stratégie; využitím programov spolupráce na riešenie tematických otázok a uľahčenie výmeny medzi programami; |
| --- | --- |

(b)

počas plánovacieho procesu informovaním o stratégii v programoch územnej spolupráce; určením relevantných projektov na dosiahnutie cieľov stratégie; využitím programov spolupráce na riešenie tematických otázok a uľahčenie výmeny medzi programami;

Financovanie z iných programov EÚ

| 31. | obáva sa, že neexistuje dostatočná koherencia s ďalšími programami EÚ a že z tohto dôvodu ciele stratégie pre Atlantický oceán a jej požiadavky pre financovanie akčného plánu nebudú v programovom období 2014 – 2020 dostatočne zabezpečené; |
| --- | --- |

31.

obáva sa, že neexistuje dostatočná koherencia s ďalšími programami EÚ a že z tohto dôvodu ciele stratégie pre Atlantický oceán a jej požiadavky pre financovanie akčného plánu nebudú v programovom období 2014 – 2020 dostatočne zabezpečené;

| 32. | vyzdvihuje ako príklad nové integrované projekty v rámci programu LIFE+ (2014 – 2020), ktoré majú dlhodobý charakter a vzťahujú sa na väčšie územné oblasti s cieľom lepšie implementovať politické opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy, ale ktoré neumožňujú financovať projekty v morskom prostredí (3); domnieva sa, že ide o premárnenú príležitosť dosiahnuť kľúčové ciele integrovanej námornej politiky a stratégie pre Atlantický oceán; |
| --- | --- |

32.

vyzdvihuje ako príklad nové integrované projekty v rámci programu LIFE+ (2014 – 2020), ktoré majú dlhodobý charakter a vzťahujú sa na väčšie územné oblasti s cieľom lepšie implementovať politické opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy, ale ktoré neumožňujú financovať projekty v morskom prostredí (3); domnieva sa, že ide o premárnenú príležitosť dosiahnuť kľúčové ciele integrovanej námornej politiky a stratégie pre Atlantický oceán;

| 33. | podobne ľutuje, že pri stanovovaní základných sietí v transeurópskych sieťach sa nevenuje pozornosť oblasti Atlantického oceánu a žiada, aby sa pri riešení základných otázok prístupnosti a okrajovosti (v doprave, energetike a IKT) prioritne využil nástroj „Spájame Európu“; |
| --- | --- |

33.

podobne ľutuje, že pri stanovovaní základných sietí v transeurópskych sieťach sa nevenuje pozornosť oblasti Atlantického oceánu a žiada, aby sa pri riešení základných otázok prístupnosti a okrajovosti (v doprave, energetike a IKT) prioritne využil nástroj „Spájame Európu“;

| 34. | pýta sa, akým spôsobom navrhuje Atlantické fórum lepšie zamerať a využívať ďalšie dostupné fondy EÚ a zvýšiť pridelenie zdrojov na realizáciu cieľov stratégie; tvrdí napríklad, že akčný plán bude musieť podporovať výskumné partnerstvá v celej oblasti Atlantického oceánu, aby sa maximalizovala podpora z programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

34.

pýta sa, akým spôsobom navrhuje Atlantické fórum lepšie zamerať a využívať ďalšie dostupné fondy EÚ a zvýšiť pridelenie zdrojov na realizáciu cieľov stratégie; tvrdí napríklad, že akčný plán bude musieť podporovať výskumné partnerstvá v celej oblasti Atlantického oceánu, aby sa maximalizovala podpora z programu Horizont 2020;

Ďalšie zdroje financovania

| 35. | je znepokojený tým, že sa nekladie dostatočný dôraz na získavanie finančných prostriedkov zo súkromného sektora a všeobecne na jeho zapojenie s cieľom dosiahnuť ciele stratégie; domnieva sa, že ide o výzvu, ktorou sa Atlantické fórum musí zaoberať počas konzultácií a špecifických informačných kampaní; |
| --- | --- |

35.

je znepokojený tým, že sa nekladie dostatočný dôraz na získavanie finančných prostriedkov zo súkromného sektora a všeobecne na jeho zapojenie s cieľom dosiahnuť ciele stratégie; domnieva sa, že ide o výzvu, ktorou sa Atlantické fórum musí zaoberať počas konzultácií a špecifických informačných kampaní;

| 36. | poukazuje na to, že vzhľadom na súčasnú krízu vo verejných rozpočtoch je nevyhnutné, aby oblasť Atlantického oceánu prilákala medzinárodné investície, ktoré umožnia využiť existujúce možnosti (v sektoroch ako obnoviteľná energia z mora, morské plody a akvakultúra, morské zdroje, lodná doprava a rozvoj prístavov); domnieva sa, že propagovanie oblasti Atlantického oceánu ako miesta pre investície a obchod musí byť kľúčovým prvkom akčného plánu; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na to, že vzhľadom na súčasnú krízu vo verejných rozpočtoch je nevyhnutné, aby oblasť Atlantického oceánu prilákala medzinárodné investície, ktoré umožnia využiť existujúce možnosti (v sektoroch ako obnoviteľná energia z mora, morské plody a akvakultúra, morské zdroje, lodná doprava a rozvoj prístavov); domnieva sa, že propagovanie oblasti Atlantického oceánu ako miesta pre investície a obchod musí byť kľúčovým prvkom akčného plánu;

| 37. | navrhuje, aby Atlantické fórum spolupracovalo tiež s Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou a vyhodnotilo možnosti vytvorenia konkrétneho finančného nástroja na uľahčenie prípravy „financovateľných projektov“ využitím kombinácie dotácií, pôžičiek, kapitálu a nástrojov záruk za riziká a rozvíjaním efektívnejšej implementácie projektov; |
| --- | --- |

37.

navrhuje, aby Atlantické fórum spolupracovalo tiež s Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou a vyhodnotilo možnosti vytvorenia konkrétneho finančného nástroja na uľahčenie prípravy „financovateľných projektov“ využitím kombinácie dotácií, pôžičiek, kapitálu a nástrojov záruk za riziká a rozvíjaním efektívnejšej implementácie projektov;

IV.   RIADENIE A IMPLEMENTÁCIA STRATÉGIE

| 38. | zdôrazňuje, že ak má byť stratégia pre Atlantický oceán úspešná, musí sa pevne opierať o politické a administratívne štruktúry a podčiarkuje, že na tento účel sú nevyhnutné:






  (a) | politická vôľa, politická angažovanosť a politická zodpovednosť; |
| --- | --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že ak má byť stratégia pre Atlantický oceán úspešná, musí sa pevne opierať o politické a administratívne štruktúry a podčiarkuje, že na tento účel sú nevyhnutné:

(a)

politická vôľa, politická angažovanosť a politická zodpovednosť;

| (b) | prístup založený na viacúrovňovom riadení (európska, národná, regionálna a miestna úroveň riadenia) a |
| --- | --- |

(b)

prístup založený na viacúrovňovom riadení (európska, národná, regionálna a miestna úroveň riadenia) a

| (c) | dostatočné ľudské zdroje a technická pomoc; |
| --- | --- |

(c)

dostatočné ľudské zdroje a technická pomoc;

Aspekty riadenia

| 39. | domnieva sa, že štruktúra riadenia musí maximalizovať prínos všetkých zainteresovaných strán a potenciálnych aktérov stratégie pre Atlantický oceán a žiada, aby sa pri príprave, hodnotení a preskúmaní akčného plánu uplatnil prístup založený na viacúrovňovom riadení; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že štruktúra riadenia musí maximalizovať prínos všetkých zainteresovaných strán a potenciálnych aktérov stratégie pre Atlantický oceán a žiada, aby sa pri príprave, hodnotení a preskúmaní akčného plánu uplatnil prístup založený na viacúrovňovom riadení;

| 40. | v súvislosti s tým si je vedomý toho, že bez silnej politickej vôle členských štátov na najvyššej úrovni spolu s národnými koordinačnými postupmi v príslušných politických oblastiach stratégia pre Atlantický oceán nesplní očakávania a nedosiahne svoje ciele; rovnako sa domnieva, že akčný plán nebude účinný, pokiaľ sa doňho v plnej miere nezapoja miestni a regionálni aktéri a pokiaľ sa s touto stratégiou nestotožnia; |
| --- | --- |

40.

v súvislosti s tým si je vedomý toho, že bez silnej politickej vôle členských štátov na najvyššej úrovni spolu s národnými koordinačnými postupmi v príslušných politických oblastiach stratégia pre Atlantický oceán nesplní očakávania a nedosiahne svoje ciele; rovnako sa domnieva, že akčný plán nebude účinný, pokiaľ sa doňho v plnej miere nezapoja miestni a regionálni aktéri a pokiaľ sa s touto stratégiou nestotožnia;

| 41. | nesúhlasí s navrhovaným zrušením Atlantického fóra po prijatí akčného plánu a navrhuje, aby Atlantické fórum pôsobilo až do roku 2020 a dohliadalo na implementáciu (prostredníctvom implementačnej platformy (pozri body 27 a 41), vyhodnocovalo pokrok a podporovalo ciele stratégie; |
| --- | --- |

41.

nesúhlasí s navrhovaným zrušením Atlantického fóra po prijatí akčného plánu a navrhuje, aby Atlantické fórum pôsobilo až do roku 2020 a dohliadalo na implementáciu (prostredníctvom implementačnej platformy (pozri body 27 a 41), vyhodnocovalo pokrok a podporovalo ciele stratégie;

| 42. | navrhuje, aby sa pre stratégiu pre Atlantický oceán vytvoril tento model riadenia: a)
  Atlantické fórum
  , ktoré bude vykonávať politický dozor na úrovni EÚ a bude zahŕňať
  implementačnú platformu
  , ktorá bude kontaktným miestom stratégie, bude iniciovať opatrenia na budovanie kapacít, poskytovať usmernenia týkajúce sa formulovania projektov a podporovať a riadiť implementáciu akčného plánu; b)
  národné a regionálne koordinačné miesta
  , ktoré budú presadzovať politickú koherenciu a podnecovať zapojenie zainteresovaných strán a potenciálnych predkladateľov projektov do implementácie stratégie pre Atlantický oceán; |
| --- | --- |

42.

navrhuje, aby sa pre stratégiu pre Atlantický oceán vytvoril tento model riadenia: a)
  Atlantické fórum
  , ktoré bude vykonávať politický dozor na úrovni EÚ a bude zahŕňať
  implementačnú platformu
  , ktorá bude kontaktným miestom stratégie, bude iniciovať opatrenia na budovanie kapacít, poskytovať usmernenia týkajúce sa formulovania projektov a podporovať a riadiť implementáciu akčného plánu; b)
  národné a regionálne koordinačné miesta
  , ktoré budú presadzovať politickú koherenciu a podnecovať zapojenie zainteresovaných strán a potenciálnych predkladateľov projektov do implementácie stratégie pre Atlantický oceán;

Aspekty implementácie

| 43. | poukazuje na to, že oblasť Atlantického oceánu je zložitý zemepisný priestor s veľmi odlišnými charakteristickými znakmi, kultúrami a vyhliadkami; domnieva sa, že pre zabezpečenie úspechu stratégie by sa malo vyvinúť väčšie úsilie na rozšírenie a prehĺbenie úrovne a povahy spolupráce v celej oblasti Atlantického oceánu; a očakáva, že stratégia pre Atlantický oceán: a) poskytne spoločný referenčný bod, ktorý to umožní; ale b) jej súčasťou musia byť aj opatrenia na budovanie kapacít, aby sa podnietil silnejší duch spolupráce; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na to, že oblasť Atlantického oceánu je zložitý zemepisný priestor s veľmi odlišnými charakteristickými znakmi, kultúrami a vyhliadkami; domnieva sa, že pre zabezpečenie úspechu stratégie by sa malo vyvinúť väčšie úsilie na rozšírenie a prehĺbenie úrovne a povahy spolupráce v celej oblasti Atlantického oceánu; a očakáva, že stratégia pre Atlantický oceán: a) poskytne spoločný referenčný bod, ktorý to umožní; ale b) jej súčasťou musia byť aj opatrenia na budovanie kapacít, aby sa podnietil silnejší duch spolupráce;

| 44. | je presvedčený, že po prijatí akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu bude nevyhnutný
  informačný a komunikačný modul
  na zviditeľnenie stratégie, podporu správneho pochopenia jeho cieľov, prilákanie širšej účasti (najmä zo súkromného sektora) a časom na sprostredkovanie úspechov stratégie; |
| --- | --- |

44.

je presvedčený, že po prijatí akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu bude nevyhnutný
  informačný a komunikačný modul
  na zviditeľnenie stratégie, podporu správneho pochopenia jeho cieľov, prilákanie širšej účasti (najmä zo súkromného sektora) a časom na sprostredkovanie úspechov stratégie;

| 45. | vyzdvihuje potenciálny prínos nariadenia o EZÚS ako nástroja na uľahčenie implementácie stratégie; |
| --- | --- |

45.

vyzdvihuje potenciálny prínos nariadenia o EZÚS ako nástroja na uľahčenie implementácie stratégie;

| 46. | navrhuje, aby sa v rámci Európskej komisie zriadila zvláštna
  medziútvarová pracovná skupina pre stratégiu pre Atlantický oceán
  , ktorá bude zodpovedná za zabezpečenie súladu medzi príslušnými politickými oblasťami a zlučiteľnosti cieľov stratégie pre Atlantický oceán s programami EÚ a so žiadosťami o financovanie; ďalej navrhuje, aby vzhľadom na horizontálny charakter stratégie predsedal tejto zvláštnej pracovnej skupine zástupca generálneho sekretariátu; |
| --- | --- |

46.

navrhuje, aby sa v rámci Európskej komisie zriadila zvláštna
  medziútvarová pracovná skupina pre stratégiu pre Atlantický oceán
  , ktorá bude zodpovedná za zabezpečenie súladu medzi príslušnými politickými oblasťami a zlučiteľnosti cieľov stratégie pre Atlantický oceán s programami EÚ a so žiadosťami o financovanie; ďalej navrhuje, aby vzhľadom na horizontálny charakter stratégie predsedal tejto zvláštnej pracovnej skupine zástupca generálneho sekretariátu;

V.   AKČNÝ PLÁN PRE OBLASŤ ATLANTICKÉHO OCEÁNU – POSTUP

| 47. | zdôrazňuje, že proces prijatia akčného plánu musí nadobudnúť naliehavejší charakter a navrhuje častejšie stretnutia Atlantického fóra (vedúce a riadiace výbory) s cieľom stanoviť jednotlivé etapy procesu a zabezpečiť včasné kroky; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že proces prijatia akčného plánu musí nadobudnúť naliehavejší charakter a navrhuje častejšie stretnutia Atlantického fóra (vedúce a riadiace výbory) s cieľom stanoviť jednotlivé etapy procesu a zabezpečiť včasné kroky;

| 48. | teší sa na očakávaný konzultačný dokument, ktorý musí byť základom pre širší a štruktúrovanejší proces angažovanosti zainteresovaných strán a konzultácií s týmito stranami v priebehu roka 2012 a nalieha na Európsku komisiu, aby urýchlene rozšírila a prehĺbila svoju účasť tak, aby zainteresované strany vrátane miestnej a regionálnej úrovne mali v dostatočnej miere pocit zodpovednosti za tento akčný plán, a aby zabezpečila, že proces bude mať skutočný charakter „zdola nahor“ a bude zameraný na občanov; |
| --- | --- |

48.

teší sa na očakávaný konzultačný dokument, ktorý musí byť základom pre širší a štruktúrovanejší proces angažovanosti zainteresovaných strán a konzultácií s týmito stranami v priebehu roka 2012 a nalieha na Európsku komisiu, aby urýchlene rozšírila a prehĺbila svoju účasť tak, aby zainteresované strany vrátane miestnej a regionálnej úrovne mali v dostatočnej miere pocit zodpovednosti za tento akčný plán, a aby zabezpečila, že proces bude mať skutočný charakter „zdola nahor“ a bude zameraný na občanov;

| 49. | obáva sa, že navrhované tematické semináre – jeden na každý štát – nebudú dostatočné na zapojenie zúčastnených strán a na ich osvojenie si stratégie; navrhuje ďalšie činnosti v rámci stratégie pre Atlantický oceán, ktoré umožnia dohodnúť sa na strategickej vízii, diskutovať o aspektoch riadenia, vytýčiť ciele a overiteľné ukazovatele úspešnosti a objasniť finančný dosah; ďalej navrhuje, aby Európska komisia zapojila svoje národné zastúpenia a umožnila tak širšie zapojenie do akčného plánu; |
| --- | --- |

49.

obáva sa, že navrhované tematické semináre – jeden na každý štát – nebudú dostatočné na zapojenie zúčastnených strán a na ich osvojenie si stratégie; navrhuje ďalšie činnosti v rámci stratégie pre Atlantický oceán, ktoré umožnia dohodnúť sa na strategickej vízii, diskutovať o aspektoch riadenia, vytýčiť ciele a overiteľné ukazovatele úspešnosti a objasniť finančný dosah; ďalej navrhuje, aby Európska komisia zapojila svoje národné zastúpenia a umožnila tak širšie zapojenie do akčného plánu;

| 50. | zdôrazňuje, že
  navrhovaný časový rámec pre prijatie akčného plánu sa musí posunúť
  , aby zodpovedal príslušným prioritám programu financovania na obdobie 2014 – 2020; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje, že
  navrhovaný časový rámec pre prijatie akčného plánu sa musí posunúť
  , aby zodpovedal príslušným prioritám programu financovania na obdobie 2014 – 2020;

| 51. | odporúča, aby sa v rámci procesu vypracovania stratégie pre Atlantický oceán dohodlo najskôr na strategickej vízii pre oblasť Atlantického oceánu, ktorá bude východiskovým bodom akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu na obdobie 2014 – 2020; ďalej navrhuje, aby tento akčný plán:






  — | stanovil
  kľúčové priority a opatrenia a určil hlavné projekty
  vrátane krátkodobých, strednodobých a dlhodobých krokov; |
| --- | --- | --- |

51.

odporúča, aby sa v rámci procesu vypracovania stratégie pre Atlantický oceán dohodlo najskôr na strategickej vízii pre oblasť Atlantického oceánu, ktorá bude východiskovým bodom akčného plánu pre oblasť Atlantického oceánu na obdobie 2014 – 2020; ďalej navrhuje, aby tento akčný plán:

—

stanovil
  kľúčové priority a opatrenia a určil hlavné projekty
  vrátane krátkodobých, strednodobých a dlhodobých krokov;

| — | jasne stanovil úlohy a právomoci všetkých strán zapojených do politiky a implementácie
  v rámci štruktúry viacúrovňového riadenia a objasnil postupnosť implementácie cieľov stratégie; |
| --- | --- |

—

jasne stanovil úlohy a právomoci všetkých strán zapojených do politiky a implementácie
  v rámci štruktúry viacúrovňového riadenia a objasnil postupnosť implementácie cieľov stratégie;

| — | obsahoval
  opatrenia na budovanie kapacít
  , aby sa podnietil silnejší duch spolupráce v celej oblasti; |
| --- | --- |

—

obsahoval
  opatrenia na budovanie kapacít
  , aby sa podnietil silnejší duch spolupráce v celej oblasti;

| — | vytýčil
  kľúčové ciele a súbor ukazovateľov
  , aby bolo možné vyhodnotiť plnenie a uplatniť prístup založený na výsledkoch; |
| --- | --- |

—

vytýčil
  kľúčové ciele a súbor ukazovateľov
  , aby bolo možné vyhodnotiť plnenie a uplatniť prístup založený na výsledkoch;

| — | stanovil
  postup hodnotenia a strednodobé preskúmanie
  dosiahnutých výsledkov; |
| --- | --- |

—

stanovil
  postup hodnotenia a strednodobé preskúmanie
  dosiahnutých výsledkov;

| — | obsahoval
  informačný a komunikačný modul
  s cieľom zviditeľniť stratégiu, správne pochopiť jej ciele a prilákať širšiu účasť; |
| --- | --- |

—

obsahoval
  informačný a komunikačný modul
  s cieľom zviditeľniť stratégiu, správne pochopiť jej ciele a prilákať širšiu účasť;

| — | určil
  nevyhnutné
  finančné a ľudské
  zdroje
  na implementáciu akčného plánu; |
| --- | --- |

—

určil
  nevyhnutné
  finančné a ľudské
  zdroje
  na implementáciu akčného plánu;

| 52. | žiada, aby stratégia pre Atlantický oceán a proces prípravy jej akčného plánu tvorili súčasť hodnotenia prínosu makro-regionálneho prístupu, ktoré Európska komisia navrhuje uskutočniť v roku 2013 v súlade so žiadosťou Európskej rady; |
| --- | --- |

52.

žiada, aby stratégia pre Atlantický oceán a proces prípravy jej akčného plánu tvorili súčasť hodnotenia prínosu makro-regionálneho prístupu, ktoré Európska komisia navrhuje uskutočniť v roku 2013 v súlade so žiadosťou Európskej rady;

| 53. | navrhuje, aby Atlantické fórum prijalo akčný plán a vyzýva budúce írske predsedníctvo Rady Európskej únie, aby si za svoju prioritu stanovilo schválenie akčného plánu počas svojho predsedníctva a zameralo sa na dosiahnutie výsledkov, dôveryhodný proces monitorovania a priebežného hodnotenia a na plánované strednodobé hodnotenie. |
| --- | --- |

53.

navrhuje, aby Atlantické fórum prijalo akčný plán a vyzýva budúce írske predsedníctvo Rady Európskej únie, aby si za svoju prioritu stanovilo schválenie akčného plánu počas svojho predsedníctva a zameralo sa na dosiahnutie výsledkov, dôveryhodný proces monitorovania a priebežného hodnotenia a na plánované strednodobé hodnotenie.

V Bruseli 9. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Najmä správa o vykonávaní stratégie EÚ pre región Baltského mora (EUSBSR), jún 2011 (COM(2011) 381 final).

1

(2)  Postoj a návrhy komisie Atlantického oblúka k oznámeniu Európskej komisie o vytvorení stratégie pre oblasť Atlantického oceánu prijaté politickým grémiom 22. marca 2012.

2

(3)  Pozri návrh stanoviska k nariadeniu o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE), CdR 86/2012.

3

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/7

---

Stanovisko Výboru regiónov „Biela kniha ‚Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky‘“

2012/C 391/02

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že kľúčoví aktéri, vrátane miestnych a regionálnych samospráv, ktorí spravujú sústavy doplnkového dôchodkového zabezpečenia pre väčšinu zamestnancov verejnej správy, by sa mali zúčastňovať na konzultáciách o reformách národných sústav dôchodkového zabezpečenia. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že kľúčoví aktéri, vrátane miestnych a regionálnych samospráv, ktorí spravujú sústavy doplnkového dôchodkového zabezpečenia pre väčšinu zamestnancov verejnej správy, by sa mali zúčastňovať na konzultáciách o reformách národných sústav dôchodkového zabezpečenia.

| — | Zdôrazňuje, že sa vzájomne zosilňujú viaceré aspekty dôchodkovej politiky EÚ a stratégie Európa 2020. Dosiahnutie vyššej miery zamestnanosti v rámci stratégie Európa 2020 zlepší aj všeobecnú únosnosť sústav sociálneho a dôchodkového zabezpečenia. Primerané dôchodky sú zasa podstatným predpokladom dosiahnutia cieľa znížiť chudobu uvedeného v stratégii Európa 2020, pretože starší obyvatelia EÚ sú aj naďalej sociálno-ekonomicky slabou skupinou. Okrem reformy sústav dôchodkového zabezpečenia je preto potrebné zaviesť aj celý rad sprievodných opatrení v politike trhu práce, aby sa aj v budúcnosti zaručil primeraný príjem v starobe. |
| --- | --- |

—

Zdôrazňuje, že sa vzájomne zosilňujú viaceré aspekty dôchodkovej politiky EÚ a stratégie Európa 2020. Dosiahnutie vyššej miery zamestnanosti v rámci stratégie Európa 2020 zlepší aj všeobecnú únosnosť sústav sociálneho a dôchodkového zabezpečenia. Primerané dôchodky sú zasa podstatným predpokladom dosiahnutia cieľa znížiť chudobu uvedeného v stratégii Európa 2020, pretože starší obyvatelia EÚ sú aj naďalej sociálno-ekonomicky slabou skupinou. Okrem reformy sústav dôchodkového zabezpečenia je preto potrebné zaviesť aj celý rad sprievodných opatrení v politike trhu práce, aby sa aj v budúcnosti zaručil primeraný príjem v starobe.

| — | V snahe o transparentnosť, ako aj s ohľadom na úroveň poplatkov a odvodov súvisiacich s rôznymi formami súkromného dôchodkového zabezpečenia by uvítal porovnávaciu štúdiu o uplatňovaní osvedčených postupov v celej EÚ. |
| --- | --- |

—

V snahe o transparentnosť, ako aj s ohľadom na úroveň poplatkov a odvodov súvisiacich s rôznymi formami súkromného dôchodkového zabezpečenia by uvítal porovnávaciu štúdiu o uplatňovaní osvedčených postupov v celej EÚ.

| Spravodajca | Paul LINDQUIST (SE/EĽS), predseda rady mesta Lidingö |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Biela kniha „Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“
  COM(2012) 55 final |

Spravodajca

Paul LINDQUIST (SE/EĽS), predseda rady mesta Lidingö

Referenčný dokument

Biela kniha „Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“

COM(2012) 55 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

| 1. | víta snahu Komisie riešiť značné výzvy, ktorým čelia sústavy dôchodkového zabezpečenia v mnohých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.

víta snahu Komisie riešiť značné výzvy, ktorým čelia sústavy dôchodkového zabezpečenia v mnohých členských štátoch.

| 2. | Pripisuje veľký význam dlhodobo financovateľnému a primeranému dôchodkovému zabezpečeniu, nielen vzhľadom na európske rastové vyhliadky, ale aj vzhľadom na blahobyt a blaho občanov EÚ. |
| --- | --- |

2.

Pripisuje veľký význam dlhodobo financovateľnému a primeranému dôchodkovému zabezpečeniu, nielen vzhľadom na európske rastové vyhliadky, ale aj vzhľadom na blahobyt a blaho občanov EÚ.

| 3. | Zastáva názor, že dlhodobá hospodárska únosnosť sústav dôchodkového zabezpečenia je základným predpokladom istých a primeraných dôchodkov. |
| --- | --- |

3.

Zastáva názor, že dlhodobá hospodárska únosnosť sústav dôchodkového zabezpečenia je základným predpokladom istých a primeraných dôchodkov.

| 4. | Zdôrazňuje, že zákonné dôchodkové poistenie bude aj v budúcnosti zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní primeraných dôchodkov pre všetkých dôchodcov. |
| --- | --- |

4.

Zdôrazňuje, že zákonné dôchodkové poistenie bude aj v budúcnosti zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní primeraných dôchodkov pre všetkých dôchodcov.

| 5. | Je presvedčený, že sústava dôchodkového zabezpečenia založená na primeraných celoživotných príjmoch prispieva k zaručeniu dlhodobo únosných dôchodkov. |
| --- | --- |

5.

Je presvedčený, že sústava dôchodkového zabezpečenia založená na primeraných celoživotných príjmoch prispieva k zaručeniu dlhodobo únosných dôchodkov.

| 6. | Zdôrazňuje, že sústavy dôchodkového zabezpečenia sa dlhý čas vyvíjali podľa pomerov jestvujúcich v tom ktorom členskom štáte Stanoviť podobu zákonného dôchodkového poistenia je preto úlohou jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

6.

Zdôrazňuje, že sústavy dôchodkového zabezpečenia sa dlhý čas vyvíjali podľa pomerov jestvujúcich v tom ktorom členskom štáte Stanoviť podobu zákonného dôchodkového poistenia je preto úlohou jednotlivých členských štátov.

| 7. | Zdôrazňuje, že kľúčoví aktéri, vrátane miestnych a regionálnych samospráv, ktorí spravujú sústavy doplnkového dôchodkového zabezpečenia pre väčšinu zamestnancov verejnej správy, by sa mali zúčastňovať na konzultáciách o reformách národných sústav dôchodkového zabezpečenia. |
| --- | --- |

7.

Zdôrazňuje, že kľúčoví aktéri, vrátane miestnych a regionálnych samospráv, ktorí spravujú sústavy doplnkového dôchodkového zabezpečenia pre väčšinu zamestnancov verejnej správy, by sa mali zúčastňovať na konzultáciách o reformách národných sústav dôchodkového zabezpečenia.

| 8. | Upozorňuje, že vo viacerých členských štátoch sú sociálni partneri zodpovední za to, akú podobu má podnikové dôchodkové poistenie. V tomto prípade urobia eventuálne zmeny samozrejme sociálni partneri. |
| --- | --- |

8.

Upozorňuje, že vo viacerých členských štátoch sú sociálni partneri zodpovední za to, akú podobu má podnikové dôchodkové poistenie. V tomto prípade urobia eventuálne zmeny samozrejme sociálni partneri.

| 9. | Konštatuje, že biela kniha vychádza z článku 153 Zmluvy o fungovaní EÚ. Členské štáty nesú prvoradú zodpovednosť za usporiadanie svojich sústav dôchodkového zabezpečenia. EÚ však môže podporovať a dopĺňať činnosť členských štátov v oblasti sociálnej ochrany. Biela kniha neobsahuje žiadne konkrétne legislatívne návrhy, a preto by z nej nemali vyplývať nijaké problémy z hľadiska zásady subsidiarity a zásady proporcionality. Výbor by však chcel zdôrazniť, že všetky prípadné budúce legislatívne návrhy týkajúce sa dôchodkov si budú vyžadovať veľmi dôkladnú analýzu dodržiavania zásady subsidiarity. |
| --- | --- |

9.

Konštatuje, že biela kniha vychádza z článku 153 Zmluvy o fungovaní EÚ. Členské štáty nesú prvoradú zodpovednosť za usporiadanie svojich sústav dôchodkového zabezpečenia. EÚ však môže podporovať a dopĺňať činnosť členských štátov v oblasti sociálnej ochrany. Biela kniha neobsahuje žiadne konkrétne legislatívne návrhy, a preto by z nej nemali vyplývať nijaké problémy z hľadiska zásady subsidiarity a zásady proporcionality. Výbor by však chcel zdôrazniť, že všetky prípadné budúce legislatívne návrhy týkajúce sa dôchodkov si budú vyžadovať veľmi dôkladnú analýzu dodržiavania zásady subsidiarity.

| 10. | Zdôrazňuje, že sa vzájomne zosilňujú viaceré aspekty dôchodkovej politiky EÚ a stratégie Európa 2020. Dosiahnutie vyššej miery zamestnanosti v rámci stratégie Európa 2020 zlepší aj všeobecnú únosnosť sústav sociálneho a dôchodkového zabezpečenia. Primerané dôchodky sú zasa podstatným predpokladom dosiahnutia cieľa znížiť chudobu uvedeného v stratégii Európa 2020, pretože starší obyvatelia EÚ sú aj naďalej sociálno-ekonomicky slabou skupinou (1). Okrem reformy sústav dôchodkového zabezpečenia je preto potrebné zaviesť aj celý rad sprievodných opatrení v politike trhu práce, aby sa aj v budúcnosti zaručil primeraný príjem v starobe. |
| --- | --- |

10.

Zdôrazňuje, že sa vzájomne zosilňujú viaceré aspekty dôchodkovej politiky EÚ a stratégie Európa 2020. Dosiahnutie vyššej miery zamestnanosti v rámci stratégie Európa 2020 zlepší aj všeobecnú únosnosť sústav sociálneho a dôchodkového zabezpečenia. Primerané dôchodky sú zasa podstatným predpokladom dosiahnutia cieľa znížiť chudobu uvedeného v stratégii Európa 2020, pretože starší obyvatelia EÚ sú aj naďalej sociálno-ekonomicky slabou skupinou (1). Okrem reformy sústav dôchodkového zabezpečenia je preto potrebné zaviesť aj celý rad sprievodných opatrení v politike trhu práce, aby sa aj v budúcnosti zaručil primeraný príjem v starobe.

Vyvážený vzťah medzi pracovným životom a zabezpečením v starobe

| 11. | Podporuje cieľ Komisie zvýšiť vek odchodu do dôchodku v závislosti od zvýšenej očakávanej priemernej dĺžky života pri narodení, ak to bude vhodné. Môže to prispieť k finančnej únosnosti sústav dôchodkového zabezpečenia, ale bude si to vyžadovať rozličné praktické riešenia v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

11.

Podporuje cieľ Komisie zvýšiť vek odchodu do dôchodku v závislosti od zvýšenej očakávanej priemernej dĺžky života pri narodení, ak to bude vhodné. Môže to prispieť k finančnej únosnosti sústav dôchodkového zabezpečenia, ale bude si to vyžadovať rozličné praktické riešenia v rôznych členských štátoch.

| 12. | Zastáva názor, že pohyblivý vek odchodu do dôchodku môže spôsobiť, že sa pre neskorší odchod z pracovného života rozhodne viac osôb, než pri presne stanovenom veku odchodu do dôchodku. Podľa individuálnych predpokladov sa tým umožní dlhšie zotrvanie v pracovnom živote. |
| --- | --- |

12.

Zastáva názor, že pohyblivý vek odchodu do dôchodku môže spôsobiť, že sa pre neskorší odchod z pracovného života rozhodne viac osôb, než pri presne stanovenom veku odchodu do dôchodku. Podľa individuálnych predpokladov sa tým umožní dlhšie zotrvanie v pracovnom živote.

| 13. | Zdôrazňuje význam vyššej účasti starších zamestnancov (55- až 64-ročných) na trhu práce. Značné zvýšenie miery zamestnanosti (2) by malo veľké výhody tak z hľadiska hospodárskeho rastu, ako aj zlepšenia únosnosti sústav dôchodkového zabezpečenia. |
| --- | --- |

13.

Zdôrazňuje význam vyššej účasti starších zamestnancov (55- až 64-ročných) na trhu práce. Značné zvýšenie miery zamestnanosti (2) by malo veľké výhody tak z hľadiska hospodárskeho rastu, ako aj zlepšenia únosnosti sústav dôchodkového zabezpečenia.

| 14. | Konštatuje, že zamestnávanie žien, mladých ľudí a prisťahovalcov skrýva veľký potenciál, a preto by chcel zdôrazniť, aké dôležité je zvýšiť mieru zamestnanosti vo všetkých vekových skupinách. Takisto je dôležité zlepšiť predpoklady skoršieho vstupu mladých ľudí a prisťahovalcov na trh práce. |
| --- | --- |

14.

Konštatuje, že zamestnávanie žien, mladých ľudí a prisťahovalcov skrýva veľký potenciál, a preto by chcel zdôrazniť, aké dôležité je zvýšiť mieru zamestnanosti vo všetkých vekových skupinách. Takisto je dôležité zlepšiť predpoklady skoršieho vstupu mladých ľudí a prisťahovalcov na trh práce.

| 15. | Vyzýva členské štáty a zamestnávateľov, aby zaviedli opatrenia, ktoré budú uľahčovať a podporovať zotrvanie starších zamestnancov na trhu práce. |
| --- | --- |

15.

Vyzýva členské štáty a zamestnávateľov, aby zaviedli opatrenia, ktoré budú uľahčovať a podporovať zotrvanie starších zamestnancov na trhu práce.

| 16. | Tam, kde je to možné, by uvítal rozsiahlejšie využívanie postupného odchodu do dôchodku, teda postupného prechodu zo zamestnania s plným úväzkom na úplný dôchodok. |
| --- | --- |

16.

Tam, kde je to možné, by uvítal rozsiahlejšie využívanie postupného odchodu do dôchodku, teda postupného prechodu zo zamestnania s plným úväzkom na úplný dôchodok.

| 17. | Upozorňuje, že s pribúdajúcim vekom sa značne zvyšuje aj pravdepodobnosť zníženej pracovnej schopnosti v dôsledku pretrvávajúcich zdravotných problémov alebo zdravotných postihnutí (3). Preto je mimoriadne dôležité, aby boli počas celého pracovného života k dispozícii účinné opatrenia na preorientovávanie a prispôsobovanie sa pri zmene kariéry a pracovného miesta a aby sa spoločensky podporovalo celoživotné vzdelávanie a aktívne starnutie v zdraví. |
| --- | --- |

17.

Upozorňuje, že s pribúdajúcim vekom sa značne zvyšuje aj pravdepodobnosť zníženej pracovnej schopnosti v dôsledku pretrvávajúcich zdravotných problémov alebo zdravotných postihnutí (3). Preto je mimoriadne dôležité, aby boli počas celého pracovného života k dispozícii účinné opatrenia na preorientovávanie a prispôsobovanie sa pri zmene kariéry a pracovného miesta a aby sa spoločensky podporovalo celoživotné vzdelávanie a aktívne starnutie v zdraví.

| 18. | Zastáva názor, že úrady a sociálni partneri by mali pripravovať a uskutočňovať ďalšie opatrenia, ktorými by sa podporilo ďalšie zamestnávanie starších pracovníkov a znížil resp. odstránil časový nesúlad medzi skutočným a predpismi stanoveným vekom odchodu do dôchodku. |
| --- | --- |

18.

Zastáva názor, že úrady a sociálni partneri by mali pripravovať a uskutočňovať ďalšie opatrenia, ktorými by sa podporilo ďalšie zamestnávanie starších pracovníkov a znížil resp. odstránil časový nesúlad medzi skutočným a predpismi stanoveným vekom odchodu do dôchodku.

Doplnkové dôchodkové zabezpečenie

| 19. | Zastáva názor, že podnikové dôchodkové zabezpečenie môže byť dôležitým doplnkom zákonného dôchodkového poistenia. EÚ by preto mala podporovať šírenie osvedčených postupov, aby sa pokročilo vo vývoji sústav podnikového zabezpečenia v členských štátoch a rozšíril sa ich príspevok k sústave dôchodkového zabezpečenia spočívajúcej na viacerých pilieroch. |
| --- | --- |

19.

Zastáva názor, že podnikové dôchodkové zabezpečenie môže byť dôležitým doplnkom zákonného dôchodkového poistenia. EÚ by preto mala podporovať šírenie osvedčených postupov, aby sa pokročilo vo vývoji sústav podnikového zabezpečenia v členských štátoch a rozšíril sa ich príspevok k sústave dôchodkového zabezpečenia spočívajúcej na viacerých pilieroch.

| 20. | Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vo väčšej miere zohľadňovali, že zamestnanci malých a stredných podnikov, a takisto zamestnanci s nízkou kvalifikáciou a netypickí zamestnanci alebo zamestnanci v štrukturálne neistej situácii pri podnikovom dôchodkovom zabezpečení často nie sú zohľadňovaní v rovnakej miere ako ostatní zamestnanci. |
| --- | --- |

20.

Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vo väčšej miere zohľadňovali, že zamestnanci malých a stredných podnikov, a takisto zamestnanci s nízkou kvalifikáciou a netypickí zamestnanci alebo zamestnanci v štrukturálne neistej situácii pri podnikovom dôchodkovom zabezpečení často nie sú zohľadňovaní v rovnakej miere ako ostatní zamestnanci.

| 21. | Konštatuje, že zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie sa odlišuje od súkromného dôchodkového zabezpečenia. Medzi sústavami podnikového dôchodkového zabezpečenia a poisťovacími produktmi je inak veľký rozdiel. Ďalšie predpisy o solventnosti môžu spôsobiť stúpanie nákladov sústav podnikového dôchodkového zabezpečenia bez toho, aby zároveň došlo k zlepšeniu dôchodkových podmienok pre zamestnancov. |
| --- | --- |

21.

Konštatuje, že zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie sa odlišuje od súkromného dôchodkového zabezpečenia. Medzi sústavami podnikového dôchodkového zabezpečenia a poisťovacími produktmi je inak veľký rozdiel. Ďalšie predpisy o solventnosti môžu spôsobiť stúpanie nákladov sústav podnikového dôchodkového zabezpečenia bez toho, aby zároveň došlo k zlepšeniu dôchodkových podmienok pre zamestnancov.

| 22. | Zastáva názor, že zákonné dôchodkové poistenie, príp. kombinované s podnikovým dôchodkovým zabezpečením by malo byť vypočítané tak, aby si občania v dôchodku mohli v primeranej miere zachovať svoju životnú úroveň, malo by sa však podporovať aj súkromné dôchodkové zabezpečenie a dôchodkové zabezpečenie v rámci tretieho piliera. |
| --- | --- |

22.

Zastáva názor, že zákonné dôchodkové poistenie, príp. kombinované s podnikovým dôchodkovým zabezpečením by malo byť vypočítané tak, aby si občania v dôchodku mohli v primeranej miere zachovať svoju životnú úroveň, malo by sa však podporovať aj súkromné dôchodkové zabezpečenie a dôchodkové zabezpečenie v rámci tretieho piliera.

| 23. | Vyzdvihuje možnosť stimulovať odstraňovanie prekážok v záujme vyššej zamestnanosti. Výplaty podnikových dôchodkov v závislosti od veku, ako sú známe vo výkonnostne zameraných sústavách, spôsobujú, že prijímanie a ďalšie zamestnávanie starších zamestnancov je pomerne drahé. |
| --- | --- |

23.

Vyzdvihuje možnosť stimulovať odstraňovanie prekážok v záujme vyššej zamestnanosti. Výplaty podnikových dôchodkov v závislosti od veku, ako sú známe vo výkonnostne zameraných sústavách, spôsobujú, že prijímanie a ďalšie zamestnávanie starších zamestnancov je pomerne drahé.

| 24. | Upozorňuje, že pri podnikových dôchodkoch je často potrebné určité trvanie pracovného pomeru, aby bolo možné započítať obdobia odvádzania príspevkov. Pritom mnohí mladší zamestnanci pomerne často menia pracovné miesto a medzičasom dokonca aj krajinu. Výbor považuje za dôležité, aby sa týmto zamestnancom odvedené príspevky započítavali. |
| --- | --- |

24.

Upozorňuje, že pri podnikových dôchodkoch je často potrebné určité trvanie pracovného pomeru, aby bolo možné započítať obdobia odvádzania príspevkov. Pritom mnohí mladší zamestnanci pomerne často menia pracovné miesto a medzičasom dokonca aj krajinu. Výbor považuje za dôležité, aby sa týmto zamestnancom odvedené príspevky započítavali.

| 25. | Víta v zásade prenosnosť dôchodkových práv a s napätím očakáva návrhy Komisie. Táto otázka je však veľmi zložitá, pretože je potrebné zohľadniť rozmanitosť sústav podnikového dôchodkového zabezpečenia v jednotlivých členských štátoch. Nesmie sa najmä ohroziť pripravenosť zamestnávateľov financovať podnikové dôchodky. Okrem toho treba viac brať do úvahy daňové dôsledky, právne predpisy o delení bezpodielového spoluvlastníctva manželov atď. |
| --- | --- |

25.

Víta v zásade prenosnosť dôchodkových práv a s napätím očakáva návrhy Komisie. Táto otázka je však veľmi zložitá, pretože je potrebné zohľadniť rozmanitosť sústav podnikového dôchodkového zabezpečenia v jednotlivých členských štátoch. Nesmie sa najmä ohroziť pripravenosť zamestnávateľov financovať podnikové dôchodky. Okrem toho treba viac brať do úvahy daňové dôsledky, právne predpisy o delení bezpodielového spoluvlastníctva manželov atď.

| 26. | V snahe o transparentnosť, ako aj s ohľadom na úroveň poplatkov a odvodov súvisiacich s rôznymi formami súkromného dôchodkového zabezpečenia by uvítal porovnávaciu štúdiu o uplatňovaní osvedčených postupov v celej EÚ. |
| --- | --- |

26.

V snahe o transparentnosť, ako aj s ohľadom na úroveň poplatkov a odvodov súvisiacich s rôznymi formami súkromného dôchodkového zabezpečenia by uvítal porovnávaciu štúdiu o uplatňovaní osvedčených postupov v celej EÚ.

Rovnosť žien a mužov

| 27. | Oceňuje, že Komisia prebrala odporúčanie výboru (4) viac brať do úvahy otázku rovnosti pohlaví. Tento aspekt má mimoriadny význam pre miestne a regionálne samosprávy, pretože na mnohých pracovných miestach v nich prevažujú ženy (5). |
| --- | --- |

27.

Oceňuje, že Komisia prebrala odporúčanie výboru (4) viac brať do úvahy otázku rovnosti pohlaví. Tento aspekt má mimoriadny význam pre miestne a regionálne samosprávy, pretože na mnohých pracovných miestach v nich prevažujú ženy (5).

| 28. | Podporuje odporúčanie Komisie členským štátom zaviesť pre ženy a mužov rovnaký vek odchodu do dôchodku, aby sa odstránili rozdiely vyplývajúce z rozdielneho pohlavia a umožnili vyššie dôchodky pre ženy. |
| --- | --- |

28.

Podporuje odporúčanie Komisie členským štátom zaviesť pre ženy a mužov rovnaký vek odchodu do dôchodku, aby sa odstránili rozdiely vyplývajúce z rozdielneho pohlavia a umožnili vyššie dôchodky pre ženy.

| 29. | Zastáva názor, že veľké rozdiely v miere zamestnanosti žien a mužov vo veku 55 až 64 rokov si vyžadujú, aby sa osobitná pozornosť venovala aspektom súvisiacim s dlhším pracovným životom a starnutím pri aktívnej činnosti, napríklad opatreniami na zlepšenie zlučiteľnosti pracovného a rodinného života. |
| --- | --- |

29.

Zastáva názor, že veľké rozdiely v miere zamestnanosti žien a mužov vo veku 55 až 64 rokov si vyžadujú, aby sa osobitná pozornosť venovala aspektom súvisiacim s dlhším pracovným životom a starnutím pri aktívnej činnosti, napríklad opatreniami na zlepšenie zlučiteľnosti pracovného a rodinného života.

| 30. | Poukazuje na to, že nedostatok iných opatrovateľských možností prináša v mnohých členských štátoch hlavne ženám ďalšie zaťaženie, ktorého častým dôsledkom je predčasný odchod do dôchodku. |
| --- | --- |

30.

Poukazuje na to, že nedostatok iných opatrovateľských možností prináša v mnohých členských štátoch hlavne ženám ďalšie zaťaženie, ktorého častým dôsledkom je predčasný odchod do dôchodku.

| 31. | Zdôrazňuje, že vyššia miera zamestnanosti žien prináša vyššie požiadavky na dostupnosť kvalitnej starostlivosti o deti a opatrovateľských služieb pre seniorov. Dôležité je, aby miestne a regionálne samosprávy disponovali primeranými prostriedkami na plnenie týchto úloh. |
| --- | --- |

31.

Zdôrazňuje, že vyššia miera zamestnanosti žien prináša vyššie požiadavky na dostupnosť kvalitnej starostlivosti o deti a opatrovateľských služieb pre seniorov. Dôležité je, aby miestne a regionálne samosprávy disponovali primeranými prostriedkami na plnenie týchto úloh.

| 32. | Konštatuje, že v niektorých členských štátoch sú ženy viac ako muži postihnuté pretrvávajúcimi chronickými ochoreniami alebo postihnutiami, ktoré sprevádza znížená pracovná schopnosť, pričom v iných členských štátoch je takáto pravdepodobnosť vyššia u mužov. Miestne a regionálne samosprávy by preto mali niesť osobitnú zodpovednosť za to, aby sa postarali o dobré pracovné prostredie svojich pracovníkov. |
| --- | --- |

32.

Konštatuje, že v niektorých členských štátoch sú ženy viac ako muži postihnuté pretrvávajúcimi chronickými ochoreniami alebo postihnutiami, ktoré sprevádza znížená pracovná schopnosť, pričom v iných členských štátoch je takáto pravdepodobnosť vyššia u mužov. Miestne a regionálne samosprávy by preto mali niesť osobitnú zodpovednosť za to, aby sa postarali o dobré pracovné prostredie svojich pracovníkov.

| 33. | Poukazuje na to, že možnosť práce na čiastočný úväzok, napr. počas starostlivosti o malé deti, môže byť pre mnohých, nielen pre ženy, dôležitým predpokladom zotrvania na trhu práce. Zároveň sa musí zabezpečiť, aby nikto nezostal neželane preradený na prácu na čiastočný úväzok, čo sa mu negatívne prejaví na budúcich výplatách starobného dôchodku. |
| --- | --- |

33.

Poukazuje na to, že možnosť práce na čiastočný úväzok, napr. počas starostlivosti o malé deti, môže byť pre mnohých, nielen pre ženy, dôležitým predpokladom zotrvania na trhu práce. Zároveň sa musí zabezpečiť, aby nikto nezostal neželane preradený na prácu na čiastočný úväzok, čo sa mu negatívne prejaví na budúcich výplatách starobného dôchodku.

| 34. | Aby zákonná rodičovská dovolenka nespôsobovala krátenie dôchodkov, malo by sa od členských štátov žiadať, aby hľadali možnosti, ako by sa mohli takéto obdobia zohľadniť pri nárokoch na starobný dôchodok. To isté by malo platiť pri povinnej vojenskej službe. |
| --- | --- |

34.

Aby zákonná rodičovská dovolenka nespôsobovala krátenie dôchodkov, malo by sa od členských štátov žiadať, aby hľadali možnosti, ako by sa mohli takéto obdobia zohľadniť pri nárokoch na starobný dôchodok. To isté by malo platiť pri povinnej vojenskej službe.

Informovanosť

| 35. | Zastáva názor, že reformy musia mať za cieľ vytvoriť taký systém dôchodkového poistenia, ktorý by zabezpečil dlhodobú stabilitu. Reformy budú mať úspech iba vtedy, keď budú považované za spravodlivé, čo si vyžaduje, aby verejnosť bola dobre oboznámená so skutočnými problémami a zodpovedajúcimi možnosťami riešenia. |
| --- | --- |

35.

Zastáva názor, že reformy musia mať za cieľ vytvoriť taký systém dôchodkového poistenia, ktorý by zabezpečil dlhodobú stabilitu. Reformy budú mať úspech iba vtedy, keď budú považované za spravodlivé, čo si vyžaduje, aby verejnosť bola dobre oboznámená so skutočnými problémami a zodpovedajúcimi možnosťami riešenia.

| 36. | Zdôrazňuje, že obsiahle informácie o dôchodkoch sú dôležité na to, aby sa občanom uľahčilo rozhodovanie týkajúce sa plánovania dôchodku. S voľným pohybom osôb v EÚ okrem toho súvisí, že stále viac občanov EÚ počas svojho pracovného života nadobúda dôchodkové nároky v rozličných krajinách, čo ďalej zvyšuje potrebu obsiahlych informácií. |
| --- | --- |

36.

Zdôrazňuje, že obsiahle informácie o dôchodkoch sú dôležité na to, aby sa občanom uľahčilo rozhodovanie týkajúce sa plánovania dôchodku. S voľným pohybom osôb v EÚ okrem toho súvisí, že stále viac občanov EÚ počas svojho pracovného života nadobúda dôchodkové nároky v rozličných krajinách, čo ďalej zvyšuje potrebu obsiahlych informácií.

| 37. | Žiada preto Komisiu, aby zvážila vytvorenie spoločnej on-line platformy na obsiahle informácie o dôchodkoch. |
| --- | --- |

37.

Žiada preto Komisiu, aby zvážila vytvorenie spoločnej on-line platformy na obsiahle informácie o dôchodkoch.

Rôzne

| 38. | Zdôrazňuje, že primerané sústavy dôchodkového zabezpečenia sú dôležité pre blaho občanov a majú rozhodujúci význam, ak sa má zabrániť finančnému preťaženiu miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

38.

Zdôrazňuje, že primerané sústavy dôchodkového zabezpečenia sú dôležité pre blaho občanov a majú rozhodujúci význam, ak sa má zabrániť finančnému preťaženiu miestnych a regionálnych samospráv.

| 39. | Žiada Komisiu, aby svoje budúce opatrenia v tejto oblasti vždy doplnila o vhodný odhad dosahu, v ktorom sa budú skúmať predovšetkým následky pre miestne a regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

39.

Žiada Komisiu, aby svoje budúce opatrenia v tejto oblasti vždy doplnila o vhodný odhad dosahu, v ktorom sa budú skúmať predovšetkým následky pre miestne a regionálne samosprávy.

| 40. | Vyzýva Komisiu, aby posúdila, či je v tejto oblasti potrebná koordinácia otvorenou metódou koordinácie, aby sa podporil tak individuálny voľný pohyb osôb, ako aj únosnosť sústav dôchodkového zabezpečenia. |
| --- | --- |

40.

Vyzýva Komisiu, aby posúdila, či je v tejto oblasti potrebná koordinácia otvorenou metódou koordinácie, aby sa podporil tak individuálny voľný pohyb osôb, ako aj únosnosť sústav dôchodkového zabezpečenia.

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 319/2010 fin.

1

(2)  Podľa Eurostatu je táto miera, tak ako sa v bielej knihe cituje, vo viacerých krajinách nižšia ako 40 %.

2

(3)  Applica, CESEP a Alphametrics, „Men and women with disabilities in the EU: Statistical analysis of the LFS ad hoc module and the EU-SILC“, 2007.

3

(4)  CdR 319/2010 fin.

4

(5)  „Život žien a mužov v Európe: štatistický portrét“, Eurostat 2008.

5

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/11

---

Stanovisko Výboru regiónov „Revidovaná stratégia Európskej únie pre región Baltského mora“

2012/C 391/03

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že stratégia pre Pobaltie ako prvá ucelená makroregionálna stratégia ponúka vhodnú príležitosť vyskúšať, do akej miery môže určitá stratégia pre väčší zemepisný makroregión skutočne posilniť konkurencieschopnosť EÚ a podporiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že stratégia pre Pobaltie ako prvá ucelená makroregionálna stratégia ponúka vhodnú príležitosť vyskúšať, do akej miery môže určitá stratégia pre väčší zemepisný makroregión skutočne posilniť konkurencieschopnosť EÚ a podporiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast;

| — | víta snahy viac zosúladiť zrevidované ciele stratégie pre Pobaltie (záchrana mora, prepojenie regiónu a zvyšovanie prosperity) s cieľmi stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

—

víta snahy viac zosúladiť zrevidované ciele stratégie pre Pobaltie (záchrana mora, prepojenie regiónu a zvyšovanie prosperity) s cieľmi stratégie Európa 2020;

| — | poukazuje na to, že na zlepšenie hospodárskej súdržnosti a konkurencieschopnosti musí byť silnejšie prepojenie aktérov z výskumu, inovačnej činnosti a priemyslu, a že regióny a vysoké školy by mali spolupracovať v celom Pobaltskom makroregióne, aby z neho vytvorili model sietí inteligentnej špecializácie; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že na zlepšenie hospodárskej súdržnosti a konkurencieschopnosti musí byť silnejšie prepojenie aktérov z výskumu, inovačnej činnosti a priemyslu, a že regióny a vysoké školy by mali spolupracovať v celom Pobaltskom makroregióne, aby z neho vytvorili model sietí inteligentnej špecializácie;

| — | zastáva názor, že pozornosť treba aj naďalej venovať podpore iniciatív v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a navrhovaniu opatrení určených na zvýšenie zamestnanosti, zlepšenie zručností a posilnenie prosperity a inklúzie; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že pozornosť treba aj naďalej venovať podpore iniciatív v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a navrhovaniu opatrení určených na zvýšenie zamestnanosti, zlepšenie zručností a posilnenie prosperity a inklúzie;

| — | zdôrazňuje, že aj keď ide o vnútornú stratégiu EÚ, kľúčom k jej úspechu je spolupráca s krajinami mimo EÚ a osobitne s Ruskom; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že aj keď ide o vnútornú stratégiu EÚ, kľúčom k jej úspechu je spolupráca s krajinami mimo EÚ a osobitne s Ruskom;

| — | zdôrazňuje, že v súvislosti s užšou spoluprácou EÚ a Ruska v Pobaltí by sa čo najviac mali využívať štruktúry politiky severnej dimenzie; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že v súvislosti s užšou spoluprácou EÚ a Ruska v Pobaltí by sa čo najviac mali využívať štruktúry politiky severnej dimenzie;

| — | má obavy z nedostatočnej viditeľnosti obcí a regiónov pri uplatňovaní stratégie, a preto navrhuje, aby sa tak v stratégii, ako aj v akčnom pláne, ktorý sa má prepracovať, výslovne uviedlo, že sa pri uplatňovaní musí dodržiavať zásada viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

—

má obavy z nedostatočnej viditeľnosti obcí a regiónov pri uplatňovaní stratégie, a preto navrhuje, aby sa tak v stratégii, ako aj v akčnom pláne, ktorý sa má prepracovať, výslovne uviedlo, že sa pri uplatňovaní musí dodržiavať zásada viacúrovňového riadenia;

| — | zdôrazňuje, že politickí činitelia musia jednoznačne ukázať svoju angažovanosť a prebrať vedúcu úlohu, ako sa má dospieť k pokroku pri uplatňovaní stratégie vo všetkých zúčastnených krajinách; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že politickí činitelia musia jednoznačne ukázať svoju angažovanosť a prebrať vedúcu úlohu, ako sa má dospieť k pokroku pri uplatňovaní stratégie vo všetkých zúčastnených krajinách;

| — | poukazuje na to, že vzhľadom na rozdiely medzi regiónmi v členských štátoch a v ich potrebe rozvoja sa musí objasniť príspevok národných programov štrukturálneho fondu k uplatňovaniu stratégie pre Pobaltie. |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že vzhľadom na rozdiely medzi regiónmi v členských štátoch a v ich potrebe rozvoja sa musí objasniť príspevok národných programov štrukturálneho fondu k uplatňovaniu stratégie pre Pobaltie.

| Spravodajkyňa | Pauliina HAIJANEN (FI/EĽS), členka výkonnej rady mesta Laitila |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov týkajúce sa stratégie Európskej únie pre región Baltského mora
  COM(2012) 128 final |

Spravodajkyňa

Pauliina HAIJANEN (FI/EĽS), členka výkonnej rady mesta Laitila

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov týkajúce sa stratégie Európskej únie pre región Baltského mora

COM(2012) 128 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta oznámenie Komisie z 23. marca 2012 a navrhované opatrenia považuje za krok správnym smerom, za krok k zlepšeniu zamerania stratégie Európskej únie pre región Baltského mora (ďalej len „stratégia pre Pobaltie“), zosúladeniu politík a financovania, objasneniu zodpovednosti jednotlivých aktérov a zlepšeniu komunikácie. |
| --- | --- |

1.

víta oznámenie Komisie z 23. marca 2012 a navrhované opatrenia považuje za krok správnym smerom, za krok k zlepšeniu zamerania stratégie Európskej únie pre región Baltského mora (ďalej len „stratégia pre Pobaltie“), zosúladeniu politík a financovania, objasneniu zodpovednosti jednotlivých aktérov a zlepšeniu komunikácie.

| 2. | Upozorňuje, že stratégia pre Pobaltie má zlepšiť koordináciu politík a ich zosúladenie medzi regiónmi v tejto oblasti s cieľom riešiť všeobecné problémy Pobaltia a trvalo posilniť prosperitu regiónu. Stratégia je venovaná problémom, ktoré jednotlivé regióny a členské štáty nedokážu samy vyriešiť. Kľúčovým činiteľom je spolupráca a koordinovaná činnosť makroregiónov členských štátov, regiónov a obcí, EÚ, organizácií z celého Pobaltia, financujúcich inštitúcií a mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

2.

Upozorňuje, že stratégia pre Pobaltie má zlepšiť koordináciu politík a ich zosúladenie medzi regiónmi v tejto oblasti s cieľom riešiť všeobecné problémy Pobaltia a trvalo posilniť prosperitu regiónu. Stratégia je venovaná problémom, ktoré jednotlivé regióny a členské štáty nedokážu samy vyriešiť. Kľúčovým činiteľom je spolupráca a koordinovaná činnosť makroregiónov členských štátov, regiónov a obcí, EÚ, organizácií z celého Pobaltia, financujúcich inštitúcií a mimovládnych organizácií.

| 3. | Poukazuje na to, že v stanovisku Výboru regiónov na tému „Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020“ (CdR 72/2011 final) sa vyzdvihuje potenciál Pobaltia byť priekopníkom pre celú Európu. |
| --- | --- |

3.

Poukazuje na to, že v stanovisku Výboru regiónov na tému „Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020“ (CdR 72/2011 final) sa vyzdvihuje potenciál Pobaltia byť priekopníkom pre celú Európu.

| 4. | Zdôrazňuje, že stratégia pre Pobaltie ako prvá ucelená makroregionálna stratégia ponúka vhodnú príležitosť vyskúšať, do akej miery môže určitá stratégia pre väčší zemepisný makroregión skutočne posilniť konkurencieschopnosť EÚ a podporiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Tieto skúsenosti musia zohrávať aktívnu úlohu najmä v diskusii o európskej politike súdržnosti so zameraním na ďalšie programové obdobie. |
| --- | --- |

4.

Zdôrazňuje, že stratégia pre Pobaltie ako prvá ucelená makroregionálna stratégia ponúka vhodnú príležitosť vyskúšať, do akej miery môže určitá stratégia pre väčší zemepisný makroregión skutočne posilniť konkurencieschopnosť EÚ a podporiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Tieto skúsenosti musia zohrávať aktívnu úlohu najmä v diskusii o európskej politike súdržnosti so zameraním na ďalšie programové obdobie.

| 5. | Pripomína postoj Európskej komisie, že realizácia makroregionálnych stratégií by si nemala vyžadovať stanovenie nových pravidiel, vytvorenie nových orgánov, či pridelenie ďalších prostriedkov. Nazdáva sa však, že súčasne by mali platiť aj tri „áno“: spoločne dohodnuté uplatňovanie a kontrola pravidiel, ktoré v makroregióne existujú; vytvorenie platformy, siete alebo územného zoskupenia regionálnych a miestnych samospráv a členských štátov, do ktorého budú zapojené aj zainteresované strany a ktoré budú riadiť orgány Európskej únie; zosúladené využívanie finančných prostriedkov EÚ vyčlenených na vytvorenie a realizáciu makroregionálnych stratégií. |
| --- | --- |

5.

Pripomína postoj Európskej komisie, že realizácia makroregionálnych stratégií by si nemala vyžadovať stanovenie nových pravidiel, vytvorenie nových orgánov, či pridelenie ďalších prostriedkov. Nazdáva sa však, že súčasne by mali platiť aj tri „áno“: spoločne dohodnuté uplatňovanie a kontrola pravidiel, ktoré v makroregióne existujú; vytvorenie platformy, siete alebo územného zoskupenia regionálnych a miestnych samospráv a členských štátov, do ktorého budú zapojené aj zainteresované strany a ktoré budú riadiť orgány Európskej únie; zosúladené využívanie finančných prostriedkov EÚ vyčlenených na vytvorenie a realizáciu makroregionálnych stratégií.

Spojitosť medzi prístupom založeným na makroregionálnej stratégii a cieľmi stratégie Európa 2020

| 6. | Víta snahy viac zosúladiť ciele stratégie pre Pobaltie s cieľmi stratégie Európa 2020. Tri celkové ciele stratégie predstavené v oznámení: záchrana mora, prepojenie regiónu a zvyšovanie prosperity majú úzku spojitosť s cieľmi stratégie Európa 2020 za inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Okrem toho je z hľadiska uplatňovania stratégie Európa 2020 podstatné zdôrazniť užšiu regionálnu spoluprácu pri inovačnej činnosti. |
| --- | --- |

6.

Víta snahy viac zosúladiť ciele stratégie pre Pobaltie s cieľmi stratégie Európa 2020. Tri celkové ciele stratégie predstavené v oznámení: záchrana mora, prepojenie regiónu a zvyšovanie prosperity majú úzku spojitosť s cieľmi stratégie Európa 2020 za inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Okrem toho je z hľadiska uplatňovania stratégie Európa 2020 podstatné zdôrazniť užšiu regionálnu spoluprácu pri inovačnej činnosti.

| 7. | Konštatuje, že na uplatňovanie stratégie pre Pobaltie je dôležité premeniť hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020 na konkrétnu činnosť. Pri hlavných iniciatívach stratégie Európa 2020 by sa mala osobitná pozornosť venovať iniciatívam „Digitálna agenda“ a „Únia inovácií“, pričom sa aktualizovaný plán činnosti bude viac zameriavať na podporu ich cieľov v Pobaltí. Stratégia pre Pobaltie a siete spolupráce, ktoré fungujú v regióne ponúkajú vynikajúci základ na prípravu regionálnych výskumno-inovačných stratégií v inteligentnej špecializácii. |
| --- | --- |

7.

Konštatuje, že na uplatňovanie stratégie pre Pobaltie je dôležité premeniť hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020 na konkrétnu činnosť. Pri hlavných iniciatívach stratégie Európa 2020 by sa mala osobitná pozornosť venovať iniciatívam „Digitálna agenda“ a „Únia inovácií“, pričom sa aktualizovaný plán činnosti bude viac zameriavať na podporu ich cieľov v Pobaltí. Stratégia pre Pobaltie a siete spolupráce, ktoré fungujú v regióne ponúkajú vynikajúci základ na prípravu regionálnych výskumno-inovačných stratégií v inteligentnej špecializácii.

| 8. | Nabáda členské štáty a aktérov na miestnej a regionálnej úrovni, aby uvažovali o tom, ako na konkrétne opatrenia spoločne premeniť aktualizovaný cieľ stratégie pre Pobaltie, ktorým je väčšia prosperita. V budúcnosti bude musieť akčný plán jasne stanoviť opatrenia určené na zvýšenie zamestnanosti, zlepšenie zručností a posilnenie prosperity a inklúzie. V súčasnosti je akčný plán iba minimálne prepojený s hlavnými iniciatívami stratégie Európa 2020 v uvedených oblastiach. |
| --- | --- |

8.

Nabáda členské štáty a aktérov na miestnej a regionálnej úrovni, aby uvažovali o tom, ako na konkrétne opatrenia spoločne premeniť aktualizovaný cieľ stratégie pre Pobaltie, ktorým je väčšia prosperita. V budúcnosti bude musieť akčný plán jasne stanoviť opatrenia určené na zvýšenie zamestnanosti, zlepšenie zručností a posilnenie prosperity a inklúzie. V súčasnosti je akčný plán iba minimálne prepojený s hlavnými iniciatívami stratégie Európa 2020 v uvedených oblastiach.

| 9. | Nazdáva sa, že priorita stratégie Európa 2020 „Inkluzívny rast – hospodárstvo s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“ by sa mala zohľadniť pri implementácii stratégie pre Pobaltie, keďže medzi jednotlivými časťami Pobaltia sú ešte stále výrazné rozdiely v prosperite a hospodárskej výkonnosti. Pozornosť treba pritom aj naďalej venovať propagácii opatrení na zlepšenie životného prostredia a podpore hlavných iniciatív v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

9.

Nazdáva sa, že priorita stratégie Európa 2020 „Inkluzívny rast – hospodárstvo s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“ by sa mala zohľadniť pri implementácii stratégie pre Pobaltie, keďže medzi jednotlivými časťami Pobaltia sú ešte stále výrazné rozdiely v prosperite a hospodárskej výkonnosti. Pozornosť treba pritom aj naďalej venovať propagácii opatrení na zlepšenie životného prostredia a podpore hlavných iniciatív v oblasti trvalo udržateľného rozvoja.

| 10. | Zdôrazňuje, že v budúcnosti bude dôležitejšie zohľadniť synergie jednotlivých programov financovania, ak sa majú dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020. Pokiaľ ide o pripravovaný program pre výskum a inovácie Horizont 2020, mala by existovať úzka a integrovaná koordinácia s nástrojmi politiky súdržnosti, ktoré používajú členské štáty v Pobaltí, s cieľom zdôrazniť regionálne hľadisko a podporiť regióny v snahe zintenzívniť svoju výskumnú a inovačnú činnosť. |
| --- | --- |

10.

Zdôrazňuje, že v budúcnosti bude dôležitejšie zohľadniť synergie jednotlivých programov financovania, ak sa majú dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020. Pokiaľ ide o pripravovaný program pre výskum a inovácie Horizont 2020, mala by existovať úzka a integrovaná koordinácia s nástrojmi politiky súdržnosti, ktoré používajú členské štáty v Pobaltí, s cieľom zdôrazniť regionálne hľadisko a podporiť regióny v snahe zintenzívniť svoju výskumnú a inovačnú činnosť.

| 11. | Chcel by zdôrazniť, že stratégia pre Pobaltie poskytla miestnej a regionálnej úrovni nové príležitosti zlepšiť si svoju regionálnu konkurencieschopnosť, zvýšiť inovačný potenciál a podporiť regionálnu inteligentnú špecializáciu. Regióny a vysoké školy by preto mali spolupracovať v celom Pobaltskom makroregióne, aby z neho vytvorili model sietí inteligentnej špecializácie so zameraním na hlavné problémy a činnosti každého regiónu a dosiahnutie excelentnosti a kritického rozsahu pri práci v týchto sieťach. Neodmysliteľný je tu rozvoj a posilnenie inovačných systémov v takzvanej trojitej a štvoritej špirále, v ktorých spolupracujú akademické ústavy, verejný a súkromný sektor a občania z Pobaltia. |
| --- | --- |

11.

Chcel by zdôrazniť, že stratégia pre Pobaltie poskytla miestnej a regionálnej úrovni nové príležitosti zlepšiť si svoju regionálnu konkurencieschopnosť, zvýšiť inovačný potenciál a podporiť regionálnu inteligentnú špecializáciu. Regióny a vysoké školy by preto mali spolupracovať v celom Pobaltskom makroregióne, aby z neho vytvorili model sietí inteligentnej špecializácie so zameraním na hlavné problémy a činnosti každého regiónu a dosiahnutie excelentnosti a kritického rozsahu pri práci v týchto sieťach. Neodmysliteľný je tu rozvoj a posilnenie inovačných systémov v takzvanej trojitej a štvoritej špirále, v ktorých spolupracujú akademické ústavy, verejný a súkromný sektor a občania z Pobaltia.

| 12. | Navrhuje, aby členské štáty EÚ v Pobaltí nabádali výskumné strediská zameriavať sa na tie oblasti výskumu, ktoré podporia inteligentnú špecializáciu v ich vlastnom regióne, a vymieňať si poznatky a skúsenosti v pobaltskej sieti spolupráce. Považuje za dôležité presvedčiť krajiny mimo EÚ susediace s regiónom Baltského mora, aby sa tiež zapojili do tejto výskumnej spolupráce, napr. v otázkach životného prostredia a energetiky, ktoré sa týkajú spoločného povodia. |
| --- | --- |

12.

Navrhuje, aby členské štáty EÚ v Pobaltí nabádali výskumné strediská zameriavať sa na tie oblasti výskumu, ktoré podporia inteligentnú špecializáciu v ich vlastnom regióne, a vymieňať si poznatky a skúsenosti v pobaltskej sieti spolupráce. Považuje za dôležité presvedčiť krajiny mimo EÚ susediace s regiónom Baltského mora, aby sa tiež zapojili do tejto výskumnej spolupráce, napr. v otázkach životného prostredia a energetiky, ktoré sa týkajú spoločného povodia.

| 13. | Chcel by poukázať na to, že na zlepšenie hospodárskej súdržnosti a konkurencieschopnosti musí byť silnejšie prepojenie aktérov z výskumu, inovačnej činnosti a priemyslu. Podnikateľská sféra, priemysel, a tiež vysoké školy musia dostať príležitosť zohrávať aktívnejšiu úlohu v akejkoľvek práci na stratégii. |
| --- | --- |

13.

Chcel by poukázať na to, že na zlepšenie hospodárskej súdržnosti a konkurencieschopnosti musí byť silnejšie prepojenie aktérov z výskumu, inovačnej činnosti a priemyslu. Podnikateľská sféra, priemysel, a tiež vysoké školy musia dostať príležitosť zohrávať aktívnejšiu úlohu v akejkoľvek práci na stratégii.

| 14. | Odporúča zintenzívniť inovačnú spoluprácu a spoluprácu v zoskupeniach krajín EÚ a mimo EÚ a propagovať marketingovú spoluprácu v Pobaltí s cieľom oživiť cestovný ruch a investovanie z krajín mimo EÚ. Tieto opatrenia spolu so silným environmentálnym rozmerom stratégie predstavujú účinný krok k splneniu cieľov stratégie Európa 2020 v Pobaltí. |
| --- | --- |

14.

Odporúča zintenzívniť inovačnú spoluprácu a spoluprácu v zoskupeniach krajín EÚ a mimo EÚ a propagovať marketingovú spoluprácu v Pobaltí s cieľom oživiť cestovný ruch a investovanie z krajín mimo EÚ. Tieto opatrenia spolu so silným environmentálnym rozmerom stratégie predstavujú účinný krok k splneniu cieľov stratégie Európa 2020 v Pobaltí.

| 15. | Zdôrazňuje, že vzhľadom na uvedené by sa pobaltské krajiny mali týmto otázkam venovať vo svojich národných programoch reforiem a že miestne a regionálne orgány by mali byť úzko zapojené do týchto prípravných prác. |
| --- | --- |

15.

Zdôrazňuje, že vzhľadom na uvedené by sa pobaltské krajiny mali týmto otázkam venovať vo svojich národných programoch reforiem a že miestne a regionálne orgány by mali byť úzko zapojené do týchto prípravných prác.

| 16. | Zdôrazňuje, že primárnym cieľom stratégie pre Pobaltie je vyčistiť a ozdraviť najznečistenejšie európske more, pričom treba zároveň zabezpečiť harmonický sociálny a hospodársky rozvoj regiónov EÚ, ako aj susedných regiónov mimo EÚ. |
| --- | --- |

16.

Zdôrazňuje, že primárnym cieľom stratégie pre Pobaltie je vyčistiť a ozdraviť najznečistenejšie európske more, pričom treba zároveň zabezpečiť harmonický sociálny a hospodársky rozvoj regiónov EÚ, ako aj susedných regiónov mimo EÚ.

Význam zahraničného rozmeru stratégie a spolupráce

| 17. | Zdôrazňuje, že aj keď ide o vnútornú stratégiu EÚ, kľúčom k jej úspechu je spolupráca s krajinami mimo EÚ a osobitne s Ruskom. |
| --- | --- |

17.

Zdôrazňuje, že aj keď ide o vnútornú stratégiu EÚ, kľúčom k jej úspechu je spolupráca s krajinami mimo EÚ a osobitne s Ruskom.

| 18. | Chcel by vyzdvihnúť, že v roku 2011 Rusko na federálnej úrovni schválilo svoju „Stratégiu sociálno-hospodárskeho rozvoja Severozápadného federálneho okruhu do roku 2020“. Stratégia pre severozápadné Rusko stanovuje ciele rozvoja hospodárstva, infraštruktúry a logistiky v tomto regióne. Je nádej, že táto stratégia podporí užšiu strategickú spoluprácu s pobaltským regiónom EÚ a Ruskom, hlavne pri ochrane životného prostredia, v hospodárstve, doprave, energetike, cestovnom ruchu a civilnej ochrane. |
| --- | --- |

18.

Chcel by vyzdvihnúť, že v roku 2011 Rusko na federálnej úrovni schválilo svoju „Stratégiu sociálno-hospodárskeho rozvoja Severozápadného federálneho okruhu do roku 2020“. Stratégia pre severozápadné Rusko stanovuje ciele rozvoja hospodárstva, infraštruktúry a logistiky v tomto regióne. Je nádej, že táto stratégia podporí užšiu strategickú spoluprácu s pobaltským regiónom EÚ a Ruskom, hlavne pri ochrane životného prostredia, v hospodárstve, doprave, energetike, cestovnom ruchu a civilnej ochrane.

| 19. | Zdôrazňuje, že v súvislosti s užšou spoluprácou EÚ a Ruska v Pobaltí by sa čo najviac mali využívať štruktúry politiky severnej dimenzie. V politike severnej dimenzie sa celý severný región považuje za jeden celok s cieľom zintenzívniť spoluprácu v rozličných kooperačných mechanizmoch v regióne Baltského a Barentsovho mora. |
| --- | --- |

19.

Zdôrazňuje, že v súvislosti s užšou spoluprácou EÚ a Ruska v Pobaltí by sa čo najviac mali využívať štruktúry politiky severnej dimenzie. V politike severnej dimenzie sa celý severný región považuje za jeden celok s cieľom zintenzívniť spoluprácu v rozličných kooperačných mechanizmoch v regióne Baltského a Barentsovho mora.

| 20. | Víta a podporuje konkrétne kroky na miestnej a regionálnej úrovni na rozvoj praktickej spolupráce hlavne so Sankt-Peterburgom a Leningradskou oblasťou. Dobrým príkladom takého prístupu zhora nadol je takzvaný Turkský proces, ktorý je spoločnou iniciatívou mesta Turku, regiónu Severozápadné Fínsko a miest Hamburg a Sankt-Peterburg. |
| --- | --- |

20.

Víta a podporuje konkrétne kroky na miestnej a regionálnej úrovni na rozvoj praktickej spolupráce hlavne so Sankt-Peterburgom a Leningradskou oblasťou. Dobrým príkladom takého prístupu zhora nadol je takzvaný Turkský proces, ktorý je spoločnou iniciatívou mesta Turku, regiónu Severozápadné Fínsko a miest Hamburg a Sankt-Peterburg.

Viacúrovňové riadenie a úloha obcí a regiónov pri uplatňovaní stratégie

| 21. | Víta skutočnosť, že v oznámení Komisie sa zohľadňuje názor na posilnenie pružného, ale účelného uplatňovania a riadenia stratégie uvedený v jeho stanovisku k stratégii pre Pobaltie (CdR 255/2009 fin), keď sa špecifikujú úlohy a zodpovednosti hlavných aktérov (národných kontaktných miest, koordinátorov prioritných oblastí, vedúcich horizontálnych opatrení, vedúcich hlavných projektov). |
| --- | --- |

21.

Víta skutočnosť, že v oznámení Komisie sa zohľadňuje názor na posilnenie pružného, ale účelného uplatňovania a riadenia stratégie uvedený v jeho stanovisku k stratégii pre Pobaltie (CdR 255/2009 fin), keď sa špecifikujú úlohy a zodpovednosti hlavných aktérov (národných kontaktných miest, koordinátorov prioritných oblastí, vedúcich horizontálnych opatrení, vedúcich hlavných projektov).

| 22. | Návrhy Komisie objasniť štruktúru riadenia stratégie a urobiť ju účinnejšou považuje za krok správnym smerom, ale má obavy z nedostatočnej viditeľnosti obcí a regiónov pri uplatňovaní stratégie. Preto navrhuje, aby sa tak v stratégii, ako aj v akčnom pláne, ktorý sa má prepracovať, výslovne uviedlo, že sa pri uplatňovaní musí dodržiavať zásada viacúrovňového riadenia. |
| --- | --- |

22.

Návrhy Komisie objasniť štruktúru riadenia stratégie a urobiť ju účinnejšou považuje za krok správnym smerom, ale má obavy z nedostatočnej viditeľnosti obcí a regiónov pri uplatňovaní stratégie. Preto navrhuje, aby sa tak v stratégii, ako aj v akčnom pláne, ktorý sa má prepracovať, výslovne uviedlo, že sa pri uplatňovaní musí dodržiavať zásada viacúrovňového riadenia.

| 23. | Zdôrazňuje, že úspech makroregionálnych stratégií v Európe závisí z veľkej časti od angažovanosti a príspevku miestnych a regionálnych aktérov k dosahovaniu cieľov. Rovnako dôležité je zapojiť súkromnú sféru. Politickí činitelia musia jednoznačne ukázať svoju angažovanosť a prebrať vedúcu úlohu, ako sa má dospieť k pokroku pri uplatňovaní stratégie vo všetkých zúčastnených krajinách. |
| --- | --- |

23.

Zdôrazňuje, že úspech makroregionálnych stratégií v Európe závisí z veľkej časti od angažovanosti a príspevku miestnych a regionálnych aktérov k dosahovaniu cieľov. Rovnako dôležité je zapojiť súkromnú sféru. Politickí činitelia musia jednoznačne ukázať svoju angažovanosť a prebrať vedúcu úlohu, ako sa má dospieť k pokroku pri uplatňovaní stratégie vo všetkých zúčastnených krajinách.

| 24. | Zdôrazňuje, že je stále potrebné širšie zapojenie miestnych a regionálnych aktérov do uplatňovania stratégie pre Pobaltie. Musí sa to zohľadniť nielen pri aktualizácii akčného plánu stratégie, ale aj pri určovaní úloh jednotlivých aktérov. Napríklad v súčasnosti pochádza veľký počet koordinátorov prioritných oblastí z ministerstiev alebo iných ústredných orgánov vlády. Osobitne od národných kontaktných miest by sa malo vyžadovať, aby udržiavali styky s miestnymi a regionálnymi orgánmi a organizáciami. |
| --- | --- |

24.

Zdôrazňuje, že je stále potrebné širšie zapojenie miestnych a regionálnych aktérov do uplatňovania stratégie pre Pobaltie. Musí sa to zohľadniť nielen pri aktualizácii akčného plánu stratégie, ale aj pri určovaní úloh jednotlivých aktérov. Napríklad v súčasnosti pochádza veľký počet koordinátorov prioritných oblastí z ministerstiev alebo iných ústredných orgánov vlády. Osobitne od národných kontaktných miest by sa malo vyžadovať, aby udržiavali styky s miestnymi a regionálnymi orgánmi a organizáciami.

Sústava financovania, monitorovania a vyhodnocovania

| 25. | Konštatuje, že aj keď stratégia pre Pobaltie bola schválená až v priebehu súčasného programového obdobia EÚ, rozličné programy štrukturálnych fondov umožnili realizáciu veľkého počtu projektov na podporu stratégie. Kľúčovým nástrojom financovania, najmä pri zavádzaní opatrení na miestnej a regionálnej úrovni, sa stali európske programy územnej spolupráce využívané v Pobaltí. |
| --- | --- |

25.

Konštatuje, že aj keď stratégia pre Pobaltie bola schválená až v priebehu súčasného programového obdobia EÚ, rozličné programy štrukturálnych fondov umožnili realizáciu veľkého počtu projektov na podporu stratégie. Kľúčovým nástrojom financovania, najmä pri zavádzaní opatrení na miestnej a regionálnej úrovni, sa stali európske programy územnej spolupráce využívané v Pobaltí.

| 26. | Upozorňuje na núdzu o finančné nástroje, ktoré by boli vhodné pre medzinárodné projekty a projekty viacerých subjektov. Skutočnosť, že rozhodovanie o financovaní prijíma každý partner v inom čase sa stáva problémom pri využití viacerých zdrojov financovania, čo značne spomaľuje realizáciu. Niekedy nebýva zabezpečená koordinácia rozhodnutí o financovaní a niektorí partneri zostanú bez podpory, čo môže zabrzdiť začatie projektu. |
| --- | --- |

26.

Upozorňuje na núdzu o finančné nástroje, ktoré by boli vhodné pre medzinárodné projekty a projekty viacerých subjektov. Skutočnosť, že rozhodovanie o financovaní prijíma každý partner v inom čase sa stáva problémom pri využití viacerých zdrojov financovania, čo značne spomaľuje realizáciu. Niekedy nebýva zabezpečená koordinácia rozhodnutí o financovaní a niektorí partneri zostanú bez podpory, čo môže zabrzdiť začatie projektu.

| 27. | Domnieva sa, že je dôležité, aby sa v návrhoch nariadení, ktoré Komisia zverejnila v októbri 2011, uložila členským štátom povinnosť prihliadať pri navrhovaní a uplatňovaní nových programov v rámci štrukturálnych fondov na možnú makroregionálnu stratégiu, a zdôrazňuje, že nový medzinárodný program pre Pobaltie musí byť v súlade s prioritami stratégie pre Pobaltie. Prideľovanie prostriedkov na nasledujúce obdobie by sa malo začať hneď začiatkom roka 2014, aby nedošlo k zbytočným prieťahom pri prebiehajúcich projektoch. |
| --- | --- |

27.

Domnieva sa, že je dôležité, aby sa v návrhoch nariadení, ktoré Komisia zverejnila v októbri 2011, uložila členským štátom povinnosť prihliadať pri navrhovaní a uplatňovaní nových programov v rámci štrukturálnych fondov na možnú makroregionálnu stratégiu, a zdôrazňuje, že nový medzinárodný program pre Pobaltie musí byť v súlade s prioritami stratégie pre Pobaltie. Prideľovanie prostriedkov na nasledujúce obdobie by sa malo začať hneď začiatkom roka 2014, aby nedošlo k zbytočným prieťahom pri prebiehajúcich projektoch.

| 28. | Zdôrazňuje, že vzhľadom na rozdiely medzi regiónmi v členských štátoch a v ich potrebe rozvoja sa musí objasniť príspevok národných programov štrukturálneho fondu k uplatňovaniu stratégie pre Pobaltie. Ak sa bude osobitná pozornosť venovať podpore regionálnej inteligentnej špecializácie v národnom programe činnosti, bude to obrovskou príležitosťou splniť ciele stratégie. Zmluvy o partnerstve medzi členskými štátmi a Európskou komisiou by tiež mali obsahovať odkaz na stratégiu pre Pobaltie. |
| --- | --- |

28.

Zdôrazňuje, že vzhľadom na rozdiely medzi regiónmi v členských štátoch a v ich potrebe rozvoja sa musí objasniť príspevok národných programov štrukturálneho fondu k uplatňovaniu stratégie pre Pobaltie. Ak sa bude osobitná pozornosť venovať podpore regionálnej inteligentnej špecializácie v národnom programe činnosti, bude to obrovskou príležitosťou splniť ciele stratégie. Zmluvy o partnerstve medzi členskými štátmi a Európskou komisiou by tiež mali obsahovať odkaz na stratégiu pre Pobaltie.

| 29. | Domnieva sa, že je dôležité zabezpečiť počiatočné financovanie ako prostriedok na podporu projektovej spolupráce, ako sa to navrhuje v oznámení Komisie, keďže by sa vďaka tomu do projektovej činnosti viac zapojili miestni aj regionálni aktéri a zástupcovia organizácií a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

29.

Domnieva sa, že je dôležité zabezpečiť počiatočné financovanie ako prostriedok na podporu projektovej spolupráce, ako sa to navrhuje v oznámení Komisie, keďže by sa vďaka tomu do projektovej činnosti viac zapojili miestni aj regionálni aktéri a zástupcovia organizácií a občianskej spoločnosti.

| 30. | Zdôrazňuje, že v budúcnosti bude dôležité, aby sa financovanie zameriavalo na opatrenia slúžiace priamo na uplatňovanie stratégie a umožnenie kombinácie rozličných foriem financovania. Okrem verejného financovania treba podporovať využívanie služieb ponúkaných rôznymi finančnými inštitúciami, a takisto zdôrazňovať súkromné financovanie. Musia sa vyvinúť postupy, ktoré umožnia, aby sa do projektov financovaných z národných programov štrukturálneho fondu zaradilo viac opatrení s charakterom medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje, že v budúcnosti bude dôležité, aby sa financovanie zameriavalo na opatrenia slúžiace priamo na uplatňovanie stratégie a umožnenie kombinácie rozličných foriem financovania. Okrem verejného financovania treba podporovať využívanie služieb ponúkaných rôznymi finančnými inštitúciami, a takisto zdôrazňovať súkromné financovanie. Musia sa vyvinúť postupy, ktoré umožnia, aby sa do projektov financovaných z národných programov štrukturálneho fondu zaradilo viac opatrení s charakterom medzinárodnej spolupráce.

| 31. | Víta ukazovatele monitorovania uplatňovania stratégie navrhované v oznámení Komisie, ale zdôrazňuje, že sústava monitorovania a vyhodnocovania musí byť čo najjednoduchšia a založená na ukazovateľoch, ktoré môžu realisticky ilustrovať výsledky dosiahnuté spoluprácou založenou na stratégii. Je pripravený zúčastniť sa na diskusiách o vytváraní a výbere ukazovateľov. |
| --- | --- |

31.

Víta ukazovatele monitorovania uplatňovania stratégie navrhované v oznámení Komisie, ale zdôrazňuje, že sústava monitorovania a vyhodnocovania musí byť čo najjednoduchšia a založená na ukazovateľoch, ktoré môžu realisticky ilustrovať výsledky dosiahnuté spoluprácou založenou na stratégii. Je pripravený zúčastniť sa na diskusiách o vytváraní a výbere ukazovateľov.

Informovanosť a zapojenie aktérov

| 32. | Zdôrazňuje, že uplatňovanie makroregionálnych stratégií si vyžaduje transparentné rozhodovanie, výmenu úplných informácií a vývoj nových spoločných postupov na všetkých úrovniach. Osobitne sa musí zlepšiť tok informácií medzi členskými štátmi EÚ v Pobaltí a vo vnútri týchto krajín. Podporí sa tým väčší záujem o splnenie cieľov stratégie. |
| --- | --- |

32.

Zdôrazňuje, že uplatňovanie makroregionálnych stratégií si vyžaduje transparentné rozhodovanie, výmenu úplných informácií a vývoj nových spoločných postupov na všetkých úrovniach. Osobitne sa musí zlepšiť tok informácií medzi členskými štátmi EÚ v Pobaltí a vo vnútri týchto krajín. Podporí sa tým väčší záujem o splnenie cieľov stratégie.

| 33. | Zdôrazňuje, že zvýšená informovanosť o stratégii zlepší aj povedomie verejnosti o činnosti EÚ. Krokom správnym smerom sú internetové stránky pripravené k stratégii a verejné konzultácie o aktualizácii strategického plánu činnosti. |
| --- | --- |

33.

Zdôrazňuje, že zvýšená informovanosť o stratégii zlepší aj povedomie verejnosti o činnosti EÚ. Krokom správnym smerom sú internetové stránky pripravené k stratégii a verejné konzultácie o aktualizácii strategického plánu činnosti.

| 34. | Navrhuje, aby Komisia systematicky zhromažďovala a uverejňovala informácie o programoch financovania, aby sa finančné poradenstvo mohlo ponúkať centrálne na národnej aj miestnej úrovni. V súčasnosti je problémom, že účastníkom projektov nie sú primerane dostupné informácie. Povedomie o vhodných nástrojoch financovania by sa malo šíriť efektívnejšie, aby zainteresované strany nemali problém s výberom nástrojov zodpovedajúcich ich potrebám. |
| --- | --- |

34.

Navrhuje, aby Komisia systematicky zhromažďovala a uverejňovala informácie o programoch financovania, aby sa finančné poradenstvo mohlo ponúkať centrálne na národnej aj miestnej úrovni. V súčasnosti je problémom, že účastníkom projektov nie sú primerane dostupné informácie. Povedomie o vhodných nástrojoch financovania by sa malo šíriť efektívnejšie, aby zainteresované strany nemali problém s výberom nástrojov zodpovedajúcich ich potrebám.

Závery

| 35. | Konštatuje, že stratégia pre Pobaltie poskytla členským štátom, regiónom a obciam nové príležitosti zlepšiť regionálnu konkurencieschopnosť, zvýšiť inovačný potenciál, a takisto regionálnu inteligentnú špecializáciu. Do stratégie sa začali zapájať aj miestni a regionálni aktéri, ktorí majú vo všeobecnosti väčší záujem a viac sa zúčastňujú pobaltskej spolupráce, a stratégia takisto upevnila a rozšírila nové formy spolupráce. |
| --- | --- |

35.

Konštatuje, že stratégia pre Pobaltie poskytla členským štátom, regiónom a obciam nové príležitosti zlepšiť regionálnu konkurencieschopnosť, zvýšiť inovačný potenciál, a takisto regionálnu inteligentnú špecializáciu. Do stratégie sa začali zapájať aj miestni a regionálni aktéri, ktorí majú vo všeobecnosti väčší záujem a viac sa zúčastňujú pobaltskej spolupráce, a stratégia takisto upevnila a rozšírila nové formy spolupráce.

| 36. | Navrhuje, že bude na základe aktualizovaného akčného plánu, ktorý má byť uverejnený koncom roka 2012, pokračovať v aktívnom monitorovaní uplatňovania stratégie pre Pobaltie a predstaví svoje postrehy a závery v širšej diskusii o makroregionálnych stratégiách, a to najmä v súvislosti s nasledujúcim programovým obdobím EÚ (2014 – 2020). |
| --- | --- |

36.

Navrhuje, že bude na základe aktualizovaného akčného plánu, ktorý má byť uverejnený koncom roka 2012, pokračovať v aktívnom monitorovaní uplatňovania stratégie pre Pobaltie a predstaví svoje postrehy a závery v širšej diskusii o makroregionálnych stratégiách, a to najmä v súvislosti s nasledujúcim programovým obdobím EÚ (2014 – 2020).

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/16

---

Stanovisko Výboru regiónov „Plán postupu v energetike do roku 2050“

2012/C 391/04

VÝBOR REGIÓNOV

| — | požaduje, aby úloha miestnych a regionálnych orgánov bola patrične uznaná a boli vyčlenené primerané zdroje a kapacity, ako aj vhodné riadiace nástroje, pretože tieto orgány plnia základné úlohy či už priamo ako partneri udržateľných energetických projektov na miestnej úrovni alebo v oblasti plánovania novej infraštruktúry, udeľovania povolení, investovania, verejného obstarávania, výroby a regulovania spotreby energie; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby úloha miestnych a regionálnych orgánov bola patrične uznaná a boli vyčlenené primerané zdroje a kapacity, ako aj vhodné riadiace nástroje, pretože tieto orgány plnia základné úlohy či už priamo ako partneri udržateľných energetických projektov na miestnej úrovni alebo v oblasti plánovania novej infraštruktúry, udeľovania povolení, investovania, verejného obstarávania, výroby a regulovania spotreby energie;

| — | zdôrazňuje, že prednostne treba podporiť to, aby sa do distribučnej siete začlenila energia z obnoviteľných zdrojov vyprodukovaná na miestnej úrovni z decentralizovaných zdrojov, ako je okrem iných veterná, solárna a vodná energia, geotermálna energia a energia z biomasy tým, že sa zvýši inteligencia prenosovej a distribučnej energetickej siete (smart grids) a zabezpečí sa efektívna hospodárska súťaž, ktorej výsledkom bude reálny úžitok pre konečného spotrebiteľa; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že prednostne treba podporiť to, aby sa do distribučnej siete začlenila energia z obnoviteľných zdrojov vyprodukovaná na miestnej úrovni z decentralizovaných zdrojov, ako je okrem iných veterná, solárna a vodná energia, geotermálna energia a energia z biomasy tým, že sa zvýši inteligencia prenosovej a distribučnej energetickej siete (smart grids) a zabezpečí sa efektívna hospodárska súťaž, ktorej výsledkom bude reálny úžitok pre konečného spotrebiteľa;

| — | zdôrazňuje, že v záujme toho, aby sa zabezpečila väčšia pružnosť v energetickom systéme, sú potrebné vhodné skladovacie technológie na všetkých úrovniach napätí, ktoré, ako napr. prečerpávacie vodné elektrárne, umožňujú vo veľkom rozsahu skladovať prebytok a neskôr ho spätne pretransformovať na elektrickú energiu. V tejto súvislosti by bolo potrebné vypracovať a zaviesť strategické nástroje na výskum a podporu technológií; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že v záujme toho, aby sa zabezpečila väčšia pružnosť v energetickom systéme, sú potrebné vhodné skladovacie technológie na všetkých úrovniach napätí, ktoré, ako napr. prečerpávacie vodné elektrárne, umožňujú vo veľkom rozsahu skladovať prebytok a neskôr ho spätne pretransformovať na elektrickú energiu. V tejto súvislosti by bolo potrebné vypracovať a zaviesť strategické nástroje na výskum a podporu technológií;

| — | odporúča posilniť úlohu informačných a komunikačných technológií ako prostriedkov uľahčujúcich zavádzanie inovácie do praxe, šíriacich informácie a poskytujúcich riešenia v oblasti spotreby energie pre strategické odvetvia ako sú smart cities, ktorých súčasťou sú politiky týkajúce sa udržateľnej mobility, inteligentnej distribučnej infraštruktúry (smart grids) a udržateľného stavebníctva; |
| --- | --- |

—

odporúča posilniť úlohu informačných a komunikačných technológií ako prostriedkov uľahčujúcich zavádzanie inovácie do praxe, šíriacich informácie a poskytujúcich riešenia v oblasti spotreby energie pre strategické odvetvia ako sú smart cities, ktorých súčasťou sú politiky týkajúce sa udržateľnej mobility, inteligentnej distribučnej infraštruktúry (smart grids) a udržateľného stavebníctva;

| — | zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné úplné dokončenie vnútorného trhu s energiou do roku 2014, čo by prispelo k zabezpečeniu zásobovania s energiou za prijateľné ceny, odstránenie izolácie jednotlivých členských štátov v oblasti energetiky do roku 2015 a zabezpečenie spravodlivého rozdelenia zdrojov medzi regióny a stabilizovanie a zlepšenie rámcových podmienok pre európske energetické hospodárstvo tak, aby bolo možné znížiť nadmerné náklady spojené s procesom prechodu na iné zdroje energie. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné úplné dokončenie vnútorného trhu s energiou do roku 2014, čo by prispelo k zabezpečeniu zásobovania s energiou za prijateľné ceny, odstránenie izolácie jednotlivých členských štátov v oblasti energetiky do roku 2015 a zabezpečenie spravodlivého rozdelenia zdrojov medzi regióny a stabilizovanie a zlepšenie rámcových podmienok pre európske energetické hospodárstvo tak, aby bolo možné znížiť nadmerné náklady spojené s procesom prechodu na iné zdroje energie.

| Spravodajca | Ugo CAPPELLACCI (IT/EĽS), predseda autonómnemu regiónu Sardínia |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán postupu v energetike do roku 2050
  COM(2011) 885 final |

Spravodajca

Ugo CAPPELLACCI (IT/EĽS), predseda autonómnemu regiónu Sardínia

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán postupu v energetike do roku 2050

COM(2011) 885 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   Európska stratégia transformácie energetických systémov

| 1. | súhlasí s tým, že je naliehavo nutné definovať dlhodobú európsku stratégiu pre odvetvie energetiky, ktorá by viditeľne prispela k dosiahnutiu cieľa eliminácie emisií uhlíka v Európskej únii do roku 2050. Transformácia energetického systému je zodpovednosťou voči budúcim generáciám, pre Európu však predstavuje aj reálnu príležitosť podporiť rast, rozvoj, zamestnanosť a konkurencieschopnosť a posilniť svoju energetickú nezávislosť. |
| --- | --- |

1.

súhlasí s tým, že je naliehavo nutné definovať dlhodobú európsku stratégiu pre odvetvie energetiky, ktorá by viditeľne prispela k dosiahnutiu cieľa eliminácie emisií uhlíka v Európskej únii do roku 2050. Transformácia energetického systému je zodpovednosťou voči budúcim generáciám, pre Európu však predstavuje aj reálnu príležitosť podporiť rast, rozvoj, zamestnanosť a konkurencieschopnosť a posilniť svoju energetickú nezávislosť.

| 2. | Víta plán postupu v energetike do roku 2050, nazdáva sa však, že nie je dostatočné prepracovaný a jasný, aby odo dnes do roku 2020 usmerňoval členské štáty, miestne a regionálne orgány a investorov pri ich rozhodnutiach súvisiacich s novým energetickým modelom a zaručil dostatočnú istotu plánovania. Zároveň však zdôrazňuje, že teraz musia nasledovať rozhodnutia o konkrétnych opatreniach. Napr. malo by byť možné zvážiť zákaz vnútroštátnych dotácií na fosílne palivá. |
| --- | --- |

2.

Víta plán postupu v energetike do roku 2050, nazdáva sa však, že nie je dostatočné prepracovaný a jasný, aby odo dnes do roku 2020 usmerňoval členské štáty, miestne a regionálne orgány a investorov pri ich rozhodnutiach súvisiacich s novým energetickým modelom a zaručil dostatočnú istotu plánovania. Zároveň však zdôrazňuje, že teraz musia nasledovať rozhodnutia o konkrétnych opatreniach. Napr. malo by byť možné zvážiť zákaz vnútroštátnych dotácií na fosílne palivá.

| 3. | Konštatuje, že v tomto pláne postupu chýba posúdenie východiskovej situácie, pokiaľ ide o ciele stanovené pre toto desaťročie v energetickej stratégii 2020 a táto skutočnosť by sa mala zohľadniť predtým, než sa stanovia ciele a politický rámec do roku 2030, na čo odkazuje posledný bod záverov tohto plánu. Okrem toho je nutné stanoviť prechodné fázy procesu transformácie na konkurencieschopné hospodárstvo s nízkymi emisiami uhlíka do roku 2030 a do roku 2040 v súlade s cieľmi zníženia emisií stanovenými v pláne prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050
   (1)
  . Pri prechode po etapách by sa mohli využiť prechodné palivá/energetické zdroje, ktoré by mohli dopĺňať postupnú transformáciu a zároveň zaisťovať energetickú nezávislosť a bezpečnosť. Umožnilo by to ľahšie dosiahnuť konkrétne výsledky, monitorovať a vyhodnotiť pokrok pri uplatňovaní opatrení. |
| --- | --- |

3.

Konštatuje, že v tomto pláne postupu chýba posúdenie východiskovej situácie, pokiaľ ide o ciele stanovené pre toto desaťročie v energetickej stratégii 2020 a táto skutočnosť by sa mala zohľadniť predtým, než sa stanovia ciele a politický rámec do roku 2030, na čo odkazuje posledný bod záverov tohto plánu. Okrem toho je nutné stanoviť prechodné fázy procesu transformácie na konkurencieschopné hospodárstvo s nízkymi emisiami uhlíka do roku 2030 a do roku 2040 v súlade s cieľmi zníženia emisií stanovenými v pláne prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050
   (1)
  . Pri prechode po etapách by sa mohli využiť prechodné palivá/energetické zdroje, ktoré by mohli dopĺňať postupnú transformáciu a zároveň zaisťovať energetickú nezávislosť a bezpečnosť. Umožnilo by to ľahšie dosiahnuť konkrétne výsledky, monitorovať a vyhodnotiť pokrok pri uplatňovaní opatrení.

| 4. | Domnieva sa, že „technologicky neutrálny“ prístup prijatý v dokumente nie je primeraný a mal by sa prehodnotiť a v dlhodobom horizonte uprednostniť prístupy, technológie a palivá, ktoré poskytujú výsledky a ktoré možno udržateľne a bezpečne uplatniť, pričom je potrebné zohľadniť aktuálne skúsenosti a poznatky o obnoviteľných zdrojoch energie a novátorských technológiách. Okrem toho sa pri udržateľnej transformácii kľúčového energetického systému musí nutne vziať do úvahy, že sa pod vplyvom súčasnej hospodárskej krízy zmenila dostupnosť zdrojov, z čoho vyplývajú možné dôsledky pre životné prostredie a sociálne systémy. |
| --- | --- |

4.

Domnieva sa, že „technologicky neutrálny“ prístup prijatý v dokumente nie je primeraný a mal by sa prehodnotiť a v dlhodobom horizonte uprednostniť prístupy, technológie a palivá, ktoré poskytujú výsledky a ktoré možno udržateľne a bezpečne uplatniť, pričom je potrebné zohľadniť aktuálne skúsenosti a poznatky o obnoviteľných zdrojoch energie a novátorských technológiách. Okrem toho sa pri udržateľnej transformácii kľúčového energetického systému musí nutne vziať do úvahy, že sa pod vplyvom súčasnej hospodárskej krízy zmenila dostupnosť zdrojov, z čoho vyplývajú možné dôsledky pre životné prostredie a sociálne systémy.

| 5. | Je presvedčený, že vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi environmentálnou a sociálnou politikou je v strednodobom a dlhodobom horizonte nutné zabezpečiť pre všetkých spravodlivý prístup k bezpečnej a udržateľnej energii za prijateľnú cenu s čo možno najnižším dosahom na životné prostredie a zabezpečiť pre všetkých prístup k prostriedkom regulovania spotreby v domácnostiach a k prostriedkom miestnej výroby obnoviteľnej energie za prijateľnú cenu. |
| --- | --- |

5.

Je presvedčený, že vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi environmentálnou a sociálnou politikou je v strednodobom a dlhodobom horizonte nutné zabezpečiť pre všetkých spravodlivý prístup k bezpečnej a udržateľnej energii za prijateľnú cenu s čo možno najnižším dosahom na životné prostredie a zabezpečiť pre všetkých prístup k prostriedkom regulovania spotreby v domácnostiach a k prostriedkom miestnej výroby obnoviteľnej energie za prijateľnú cenu.

| 6. | Požaduje zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do procesu definovania politiky, ako je politika eliminácie emisií uhlíka z energetiky v oblasti energetickej účinnosti, regulovania spotreby, produkcie a nových technológií. Ďalej požaduje prepracovanie plánu postupu v súlade s potenciálom a potrebami územných orgánov a pridelenie primeraných prostriedkov, kapacít a riadiacich nástrojov zodpovedajúcich významnej úlohe územných orgánov. |
| --- | --- |

6.

Požaduje zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do procesu definovania politiky, ako je politika eliminácie emisií uhlíka z energetiky v oblasti energetickej účinnosti, regulovania spotreby, produkcie a nových technológií. Ďalej požaduje prepracovanie plánu postupu v súlade s potenciálom a potrebami územných orgánov a pridelenie primeraných prostriedkov, kapacít a riadiacich nástrojov zodpovedajúcich významnej úlohe územných orgánov.

B.   Posúdenie územného vplyvu a sociálne dôsledky

| 7. | Upozorňuje, že v rôznych regiónoch budú dôsledky transformácie energetických systémov a úsilie rozličné v závislosti od energetického profilu a dostupnosti zdrojov a že prípadné hospodárske, finančné a administratívne náklady európskych opatrení v oblasti energetiky by sa mali zdôvodniť v podrobnom posúdení vplyvu, v ktorom by sa náležite zohľadnila konkrétna situácia na miestnej a regionálnej úrovni, najmä aspekty izolácie v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

7.

Upozorňuje, že v rôznych regiónoch budú dôsledky transformácie energetických systémov a úsilie rozličné v závislosti od energetického profilu a dostupnosti zdrojov a že prípadné hospodárske, finančné a administratívne náklady európskych opatrení v oblasti energetiky by sa mali zdôvodniť v podrobnom posúdení vplyvu, v ktorom by sa náležite zohľadnila konkrétna situácia na miestnej a regionálnej úrovni, najmä aspekty izolácie v oblasti energetiky.

| 8. | Súhlasí s tým, že štrukturálna zmena energetických systémov znamená vytvorenie a/alebo modernizáciu infraštruktúry a poukazuje na to, že náklady na túto transformáciu sú v rôznych regiónoch Európy odlišne vysoké, čo by mohlo viesť k oslabeniu sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

8.

Súhlasí s tým, že štrukturálna zmena energetických systémov znamená vytvorenie a/alebo modernizáciu infraštruktúry a poukazuje na to, že náklady na túto transformáciu sú v rôznych regiónoch Európy odlišne vysoké, čo by mohlo viesť k oslabeniu sociálnej súdržnosti.

| 9. | Odporúča vytvoriť nástroje na posúdenie účinkov transformácie energetických systémov na miestnej a regionálnej úrovni v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti. Pripomína teda, že je dôležité zvýšiť kvalitu a dosah najbežnejších makroekonomických ukazovateľov používaných na posúdenie efektívnosti politických opatrení, a to ich doplnením o otázku energetiky z hľadiska udržateľnosti a zároveň o sociálny a environmentálny rozmer, ktorý dokáže vyjadriť zmeny v oblasti sociálnej súdržnosti, prístupu k základným tovarom a službám za prijateľnú cenu, zdravotného stavu, chudoby, vrátane energetickej chudoby, prírodných zdrojov a kvality života vôbec. |
| --- | --- |

9.

Odporúča vytvoriť nástroje na posúdenie účinkov transformácie energetických systémov na miestnej a regionálnej úrovni v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti. Pripomína teda, že je dôležité zvýšiť kvalitu a dosah najbežnejších makroekonomických ukazovateľov používaných na posúdenie efektívnosti politických opatrení, a to ich doplnením o otázku energetiky z hľadiska udržateľnosti a zároveň o sociálny a environmentálny rozmer, ktorý dokáže vyjadriť zmeny v oblasti sociálnej súdržnosti, prístupu k základným tovarom a službám za prijateľnú cenu, zdravotného stavu, chudoby, vrátane energetickej chudoby, prírodných zdrojov a kvality života vôbec.

C.   Úloha miestnych a regionálnych orgánov

| 10. | Je presvedčený, že na dosiahnutie cieľov s celosvetovým dosahom v oblasti energetiky sú nutné iniciatívy uskutočňované na miestnej úrovni. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že územné ciele ako výraz viacúrovňového riadenia transformácie energetického systému sa už preukázali v rôznych situáciách na miestnej a regionálnej úrovni ako účinné. |
| --- | --- |

10.

Je presvedčený, že na dosiahnutie cieľov s celosvetovým dosahom v oblasti energetiky sú nutné iniciatívy uskutočňované na miestnej úrovni. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že územné ciele ako výraz viacúrovňového riadenia transformácie energetického systému sa už preukázali v rôznych situáciách na miestnej a regionálnej úrovni ako účinné.

| 11. | Poukazuje na to, že v novom energetickom systéme je dôležitá cezhraničná solidarita a spolupráca, a teda je nutná koordinácia na európskej úrovni. Je potrebné vyvinúť úsilie na všetkých úrovniach riadenia, ktoré sa nezaobíde bez úzkej spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi a ktoré si vyžiada jasne stanovené úlohy a mechanizmy vzájomného pôsobenia. |
| --- | --- |

11.

Poukazuje na to, že v novom energetickom systéme je dôležitá cezhraničná solidarita a spolupráca, a teda je nutná koordinácia na európskej úrovni. Je potrebné vyvinúť úsilie na všetkých úrovniach riadenia, ktoré sa nezaobíde bez úzkej spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi a ktoré si vyžiada jasne stanovené úlohy a mechanizmy vzájomného pôsobenia.

| 12. | Požaduje, aby úloha miestnych a regionálnych orgánov bola patrične uznaná a boli vyčlenené primerané zdroje a kapacity, ako aj vhodné riadiace nástroje, pretože tieto orgány plnia základné úlohy či už priamo ako partneri udržateľných energetických projektov na miestnej úrovni alebo v oblasti plánovania novej infraštruktúry, udeľovania povolení, investovania, verejného obstarávania, výroby a regulovania spotreby energie. Sociálny dialóg a želané zapojenie sociálnych partnerov do plánu postupu riadenie zmeny sa okrem toho nezaobíde bez schopnosti miestnych a regionálnych orgánov, ktoré preto musia byť nielen jasne uznané, ale aj účinne podporované, zaručiť všeobecnú informovanosť a zohrávať úlohu sprostredkovateľov. |
| --- | --- |

12.

Požaduje, aby úloha miestnych a regionálnych orgánov bola patrične uznaná a boli vyčlenené primerané zdroje a kapacity, ako aj vhodné riadiace nástroje, pretože tieto orgány plnia základné úlohy či už priamo ako partneri udržateľných energetických projektov na miestnej úrovni alebo v oblasti plánovania novej infraštruktúry, udeľovania povolení, investovania, verejného obstarávania, výroby a regulovania spotreby energie. Sociálny dialóg a želané zapojenie sociálnych partnerov do plánu postupu riadenie zmeny sa okrem toho nezaobíde bez schopnosti miestnych a regionálnych orgánov, ktoré preto musia byť nielen jasne uznané, ale aj účinne podporované, zaručiť všeobecnú informovanosť a zohrávať úlohu sprostredkovateľov.

| 13. | Odporúča aj naďalej podporovať aktuálne nasledovania hodné opatrenia a postoje na miestnej úrovni, rozširovať úroveň zapojenia a začlenenia vo všetkých formách spolupráce napríklad v rámci Dohovoru starostov a primátorov alebo iných medziregionálnych, vnútroštátnych a medzinárodných štruktúr, a podporovať jeho úlohu pri podnecovaní zmien, hospodárskom rozvoji území a vytváraní informačných sietí a spolupráce. |
| --- | --- |

13.

Odporúča aj naďalej podporovať aktuálne nasledovania hodné opatrenia a postoje na miestnej úrovni, rozširovať úroveň zapojenia a začlenenia vo všetkých formách spolupráce napríklad v rámci Dohovoru starostov a primátorov alebo iných medziregionálnych, vnútroštátnych a medzinárodných štruktúr, a podporovať jeho úlohu pri podnecovaní zmien, hospodárskom rozvoji území a vytváraní informačných sietí a spolupráce.

D.   Energetická účinnosť, úspory energie a energia z obnoviteľných zdrojov

| 14. | Súhlasí s tým, že je prioritou podporovať úsporu energie s cieľom znížiť dopyt po energii zvyšovaním informovanosti, výchovou a zmenami v správaní občanov, ale aj podporou rozvoja nových technológií umožňujúcich efektívnejšie využívanie zdrojov a vyšší hospodársky rast, vyššiu konkurencieschopnosť a zamestnanosť a podporou systémov vlastnej spotreby energie zo strany členských štátov, s cieľom presadzovať maximálnu racionalitu pri využívaní energie, systém distribúcie energie a väčšiu mieru zapojenia občanov do rozhodovanie o druhu a využití energie. Z hľadiska odlúčenia hospodárskeho rastu od spotreby energie poukazuje na to, že zníženie spotreby v prípade, že vyplýva z vyššej efektívnosti procesov a úspor energie, môže byť chápané ako ukazovateľ rozvoja, a nie hospodárskej recesie a že hospodárstvu môže prinášať zisky. |
| --- | --- |

14.

Súhlasí s tým, že je prioritou podporovať úsporu energie s cieľom znížiť dopyt po energii zvyšovaním informovanosti, výchovou a zmenami v správaní občanov, ale aj podporou rozvoja nových technológií umožňujúcich efektívnejšie využívanie zdrojov a vyšší hospodársky rast, vyššiu konkurencieschopnosť a zamestnanosť a podporou systémov vlastnej spotreby energie zo strany členských štátov, s cieľom presadzovať maximálnu racionalitu pri využívaní energie, systém distribúcie energie a väčšiu mieru zapojenia občanov do rozhodovanie o druhu a využití energie. Z hľadiska odlúčenia hospodárskeho rastu od spotreby energie poukazuje na to, že zníženie spotreby v prípade, že vyplýva z vyššej efektívnosti procesov a úspor energie, môže byť chápané ako ukazovateľ rozvoja, a nie hospodárskej recesie a že hospodárstvu môže prinášať zisky.

| 15. | Dôrazne pripomína svoj názor, že je potrebné podporovať energetickú účinnosť ako jedno z rozhodujúcich opatrení na dosiahnutie cieľov stanovených na rok 2050 pre oblasť zníženia emisií. Súhlasí s tým, že je potrebné stanoviť ambicióznejšie opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a stratégie nákladovo optimálnej politiky a v tejto súvislosti pokladá za zmysluplné vytýčiť na európskej úrovni aj záväzné ciele. Zároveň však poukazuje na to, že je naliehavo potrebné konať v oblastiach, ktoré by okamžite mohli rozhodným spôsobom prispieť k úsporám, ako sú zvýšenie energetickej hospodárnosti budov a udržateľnejšia mobilita. |
| --- | --- |

15.

Dôrazne pripomína svoj názor, že je potrebné podporovať energetickú účinnosť ako jedno z rozhodujúcich opatrení na dosiahnutie cieľov stanovených na rok 2050 pre oblasť zníženia emisií. Súhlasí s tým, že je potrebné stanoviť ambicióznejšie opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a stratégie nákladovo optimálnej politiky a v tejto súvislosti pokladá za zmysluplné vytýčiť na európskej úrovni aj záväzné ciele. Zároveň však poukazuje na to, že je naliehavo potrebné konať v oblastiach, ktoré by okamžite mohli rozhodným spôsobom prispieť k úsporám, ako sú zvýšenie energetickej hospodárnosti budov a udržateľnejšia mobilita.

| 16. | Pri koncipovaní a uplatňovaní naliehavých a potrebných opatrení na energetickú transformáciu sa v každom prípade musí zaručiť súlad jednotlivých opatrení so zreteľom na udržateľnosť. Musí sa najmä posúdiť riziko, že pokrok dosiahnutý v jednej oblasti bude mať negatívne následky na iné oblasti. |
| --- | --- |

16.

Pri koncipovaní a uplatňovaní naliehavých a potrebných opatrení na energetickú transformáciu sa v každom prípade musí zaručiť súlad jednotlivých opatrení so zreteľom na udržateľnosť. Musí sa najmä posúdiť riziko, že pokrok dosiahnutý v jednej oblasti bude mať negatívne následky na iné oblasti.

| 17. | Je naklonený vytváraniu hodnôt prostredníctvom úspor energie pomocou udržateľných trhových mechanizmov, ako to je uvedené v Pláne energetickej účinnosti na rok 2011 (2). |
| --- | --- |

17.

Je naklonený vytváraniu hodnôt prostredníctvom úspor energie pomocou udržateľných trhových mechanizmov, ako to je uvedené v Pláne energetickej účinnosti na rok 2011 (2).

| 18. | Oceňuje skutočnosť, že nárast energie z obnoviteľných zdrojov je zreteľne prítomný vo všetkých scenároch eliminácie emisií zlúčenín uhlíka k roku 2030, a že do roku 2050 by tieto zdroje mali predstavovať hlavný podiel v porovnaní s inými technológiami. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v žiadnom pláne postupu sa nezohľadňuje riešenie pozostávajúce z kombinácie obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti na zvýšenie udržateľnosti transformácie smerom k scenáru energetického systému bez fosílnych palív a na dosiahnutie pokroku smerom k eliminácii emisií uhlíka v sektore. Okrem toho ľutuje, že hoci plán postupu uznáva, že je nevyhnutné, aby sa na vykurovanie a chladenie využívala energia z obnoviteľných zdrojov, chýba v ňom hĺbková analýza kľúčovej úlohy, ktorú by tento sektor vzhľadom na svoj výrazný vplyv na celkovú spotrebu energie mal zohrávať pri (i) postupnej eliminácii emisií uhlíka v európskom energetickom systéme do roku 2050, a tým i pri (ii) koncipovaní súčasnej a budúcej energetickej politiky. |
| --- | --- |

18.

Oceňuje skutočnosť, že nárast energie z obnoviteľných zdrojov je zreteľne prítomný vo všetkých scenároch eliminácie emisií zlúčenín uhlíka k roku 2030, a že do roku 2050 by tieto zdroje mali predstavovať hlavný podiel v porovnaní s inými technológiami. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v žiadnom pláne postupu sa nezohľadňuje riešenie pozostávajúce z kombinácie obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti na zvýšenie udržateľnosti transformácie smerom k scenáru energetického systému bez fosílnych palív a na dosiahnutie pokroku smerom k eliminácii emisií uhlíka v sektore. Okrem toho ľutuje, že hoci plán postupu uznáva, že je nevyhnutné, aby sa na vykurovanie a chladenie využívala energia z obnoviteľných zdrojov, chýba v ňom hĺbková analýza kľúčovej úlohy, ktorú by tento sektor vzhľadom na svoj výrazný vplyv na celkovú spotrebu energie mal zohrávať pri (i) postupnej eliminácii emisií uhlíka v európskom energetickom systéme do roku 2050, a tým i pri (ii) koncipovaní súčasnej a budúcej energetickej politiky.

| 19. | Poukazuje na pripomienky uvedené v dokumente CdR 7/2011 z 30. júna a 1. júla 2011 na tému „Priority energetickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky“ a na to, že prednostne treba podporiť prenosové energetické sústavy a to, aby sa do distribučnej siete začlenila energia z obnoviteľných zdrojov vyprodukovaná na miestnej úrovni z decentralizovaných zdrojov, ako je okrem iných veterná, solárna a vodná energia, geotermálna energia a energia z biomasy, čím sa zvýši inteligencia prenosovej a distribučnej energetickej siete (smart grid) a zabezpečí sa efektívna hospodárska súťaž, ktorej výsledkom bude reálny úžitok pre konečného spotrebiteľa. V záujme toho, aby sa zabezpečila väčšia pružnosť v energetickom systéme, sú potrebné vhodné skladovacie technológie na všetkých úrovniach napätí, ktoré, ako napr. prečerpávacie vodné elektrárne, umožňujú vo veľkom rozsahu skladovať prebytok a neskôr ho spätne pretransformovať na elektrickú energiu. V tejto súvislosti by bolo potrebné vypracovať a zaviesť strategické nástroje na výskum a podporu technológií. |
| --- | --- |

19.

Poukazuje na pripomienky uvedené v dokumente CdR 7/2011 z 30. júna a 1. júla 2011 na tému „Priority energetickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky“ a na to, že prednostne treba podporiť prenosové energetické sústavy a to, aby sa do distribučnej siete začlenila energia z obnoviteľných zdrojov vyprodukovaná na miestnej úrovni z decentralizovaných zdrojov, ako je okrem iných veterná, solárna a vodná energia, geotermálna energia a energia z biomasy, čím sa zvýši inteligencia prenosovej a distribučnej energetickej siete (smart grid) a zabezpečí sa efektívna hospodárska súťaž, ktorej výsledkom bude reálny úžitok pre konečného spotrebiteľa. V záujme toho, aby sa zabezpečila väčšia pružnosť v energetickom systéme, sú potrebné vhodné skladovacie technológie na všetkých úrovniach napätí, ktoré, ako napr. prečerpávacie vodné elektrárne, umožňujú vo veľkom rozsahu skladovať prebytok a neskôr ho spätne pretransformovať na elektrickú energiu. V tejto súvislosti by bolo potrebné vypracovať a zaviesť strategické nástroje na výskum a podporu technológií.

E.   Konvenčné zdroje energie (plyn, uhlie, ropa), nekonvenčné a jadrové zdroje

| 20. | Súhlasí, že je nutné zabezpečiť väčšiu rozmanitosť zásobovania s cieľom zaručiť energetickú bezpečnosť. Upozorňuje, že je dôležité vypracovať presné usmernenia pre prechodné obdobie, počas ktorého konvenčné zdroje energie (plyn, uhlie, ropa) – vždy vo forme, ktorá je z hľadiska CO2 najúčinnejšia a najudržateľnejšia – a s osobitným dôrazom na technológie zachytávania a ukladania CO2 môžu zohrávať sprievodnú úlohu v procese eliminácie zlúčenín uhlíka z energetického systému dovtedy, kým nebudú vyvinuté technológie, infraštruktúra a správanie nevyhnuté pre zmenu. |
| --- | --- |

20.

Súhlasí, že je nutné zabezpečiť väčšiu rozmanitosť zásobovania s cieľom zaručiť energetickú bezpečnosť. Upozorňuje, že je dôležité vypracovať presné usmernenia pre prechodné obdobie, počas ktorého konvenčné zdroje energie (plyn, uhlie, ropa) – vždy vo forme, ktorá je z hľadiska CO2 najúčinnejšia a najudržateľnejšia – a s osobitným dôrazom na technológie zachytávania a ukladania CO2 môžu zohrávať sprievodnú úlohu v procese eliminácie zlúčenín uhlíka z energetického systému dovtedy, kým nebudú vyvinuté technológie, infraštruktúra a správanie nevyhnuté pre zmenu.

| 21. | Vyjadruje znepokojenie nad tým, že v stratégii sa veľký význam pripisuje technológiám, ktoré komerčne ešte nie sú k dispozícií, a odporúča, aby sa na európskej úrovni vykonali štúdie a viedli diskusie o využívaní nekonvenčných zdrojov plynu, ako je bridlicový plyn, a využívaní technológií, pri ktorých existujú zatiaľ neodhadnuté a nekontrolované rizikové faktory, ktoré môžu nadobudnúť cezhraničný rozmer, ako aj o možných krátkodobých a dlhodobých dôsledkoch pre životné prostredie a sociálnu oblasť a vzhľadom na platné právne predpisy a pri zvážení prípadnej nevyhnutnej právnej úpravy ako v prípade bridlicového plynu. Víta teda zámer Komisie podporiť výskum technológií, ktoré by mohli prispieť k dekarbonizácii procesov premeny energie a navrhuje začleniť analýzu životného cyklu ako základný hodnotiaci prvok pri prijímaní rozhodnutí. |
| --- | --- |

21.

Vyjadruje znepokojenie nad tým, že v stratégii sa veľký význam pripisuje technológiám, ktoré komerčne ešte nie sú k dispozícií, a odporúča, aby sa na európskej úrovni vykonali štúdie a viedli diskusie o využívaní nekonvenčných zdrojov plynu, ako je bridlicový plyn, a využívaní technológií, pri ktorých existujú zatiaľ neodhadnuté a nekontrolované rizikové faktory, ktoré môžu nadobudnúť cezhraničný rozmer, ako aj o možných krátkodobých a dlhodobých dôsledkoch pre životné prostredie a sociálnu oblasť a vzhľadom na platné právne predpisy a pri zvážení prípadnej nevyhnutnej právnej úpravy ako v prípade bridlicového plynu. Víta teda zámer Komisie podporiť výskum technológií, ktoré by mohli prispieť k dekarbonizácii procesov premeny energie a navrhuje začleniť analýzu životného cyklu ako základný hodnotiaci prvok pri prijímaní rozhodnutí.

| 22. | Mimoriadne kriticky posudzuje príčinné spojenie dekarbonizácie a jadrovej energie prezentované v pláne postupu, ako aj tvrdenie, že „jadrová energia prispieva k zníženiu systémových nákladov a cien elektrickej energie“, hoci sa uznáva, že „náklady na bezpečnosť a náklady na vyraďovanie existujúcich elektrární z prevádzky a na likvidáciu odpadu sa pravdepodobne zvýšia“. VR preto odporúča, aby sa venovala osobitná pozornosť dlhodobým scenárom založeným na získavaní energie z netradičných obnoviteľných zdrojov, ako aj skutočnosti, že narastajúce obavy verejnosti v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou môžu viesť k zníženiu súkromných investícií do tohto sektora, ktorý si preto bude vyžadovať vyššie príspevky zo štátnej pokladnice vo forme subvencií alebo vyšších cien elektrickej energie, čo by najviac postihlo najchudobnejšie vrstvy obyvateľov. |
| --- | --- |

22.

Mimoriadne kriticky posudzuje príčinné spojenie dekarbonizácie a jadrovej energie prezentované v pláne postupu, ako aj tvrdenie, že „jadrová energia prispieva k zníženiu systémových nákladov a cien elektrickej energie“, hoci sa uznáva, že „náklady na bezpečnosť a náklady na vyraďovanie existujúcich elektrární z prevádzky a na likvidáciu odpadu sa pravdepodobne zvýšia“. VR preto odporúča, aby sa venovala osobitná pozornosť dlhodobým scenárom založeným na získavaní energie z netradičných obnoviteľných zdrojov, ako aj skutočnosti, že narastajúce obavy verejnosti v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou môžu viesť k zníženiu súkromných investícií do tohto sektora, ktorý si preto bude vyžadovať vyššie príspevky zo štátnej pokladnice vo forme subvencií alebo vyšších cien elektrickej energie, čo by najviac postihlo najchudobnejšie vrstvy obyvateľov.

F.   Investície a prístup k finančným zdrojom

| 23. | Nazdáva sa, že stanovenie referenčného rámca pre investície minimálne do roku 2030 môže zvýšiť účinnosť plánu postupu a vytvoriť na trhu istejšie podmienky pre súkromné aj inštitucionálne subjekty hlavne ak sa bude týkať aj investičných cieľov na úrovni členských štátov, ktoré by zohľadňovali akčné plány miestnych a regionálnych orgánov. Väčšia istota v oblasti investícií by mohla prispieť k dosiahnutiu cieľov 2020, najmä v oblasti energetickej účinnosti a úspor energie, kde je potrebné ešte zvýšiť úsilie. Pre referenčný rámec by bola tiež prospešná aj európska mapa kapacít v odvetví energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov, pomocou ktorej by sa smerovali investície na posilnenie dynamiky rastu a hospodárskych subjektov v týchto odvetviach. |
| --- | --- |

23.

Nazdáva sa, že stanovenie referenčného rámca pre investície minimálne do roku 2030 môže zvýšiť účinnosť plánu postupu a vytvoriť na trhu istejšie podmienky pre súkromné aj inštitucionálne subjekty hlavne ak sa bude týkať aj investičných cieľov na úrovni členských štátov, ktoré by zohľadňovali akčné plány miestnych a regionálnych orgánov. Väčšia istota v oblasti investícií by mohla prispieť k dosiahnutiu cieľov 2020, najmä v oblasti energetickej účinnosti a úspor energie, kde je potrebné ešte zvýšiť úsilie. Pre referenčný rámec by bola tiež prospešná aj európska mapa kapacít v odvetví energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov, pomocou ktorej by sa smerovali investície na posilnenie dynamiky rastu a hospodárskych subjektov v týchto odvetviach.

| 24. | Osobitne požaduje, aby sa jasne stanovili zdroje na podporu decentralizovaných zdrojov udržateľnej energie (regulovanie spotreby a výroba obnoviteľnej energie), ktoré prispejú k efektívnemu využívaniu zdrojov a rozvoju environmentálneho hospodárstva a ekologických pracovných miest na miestnej a regionálnej úrovni. Požaduje tiež, aby bol stanovený ďalší finančný nástroj spravovaný na decentralizovanej úrovni na uľahčenie vykonávania akčných plánov pre udržateľnú energiu (SEAP) a aby boli podporení (hospodársky aj legislatívne) malí decentralizovaní výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov, vrátane miestnych a regionálnych orgánov, aby sa mohli ľahšie začleniť do siete. |
| --- | --- |

24.

Osobitne požaduje, aby sa jasne stanovili zdroje na podporu decentralizovaných zdrojov udržateľnej energie (regulovanie spotreby a výroba obnoviteľnej energie), ktoré prispejú k efektívnemu využívaniu zdrojov a rozvoju environmentálneho hospodárstva a ekologických pracovných miest na miestnej a regionálnej úrovni. Požaduje tiež, aby bol stanovený ďalší finančný nástroj spravovaný na decentralizovanej úrovni na uľahčenie vykonávania akčných plánov pre udržateľnú energiu (SEAP) a aby boli podporení (hospodársky aj legislatívne) malí decentralizovaní výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov, vrátane miestnych a regionálnych orgánov, aby sa mohli ľahšie začleniť do siete.

| 25. | Odporúča nadviazať na pozitívne výsledky programu „Inteligentná energia pre Európu“, rozšíriť ho a jasne stanoviť spôsoby využívania podstatnej časti finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci politiky súdržnosti. Domnieva sa, že je medzi iným dôležité, aby v rámci štrukturálnych fondov boli prideľované finančné prostriedky na uľahčenie spolupráce na miestnej úrovni v oblasti decentralizovaného rozvoja technológií s nízkymi emisiami oxidov uhlíka a vysokou energetickou účinnosťou, a v rámci Európskeho sociálneho fondu prostriedky na vytváranie ľudského kapitálu schopného plánovať, riadiť a poskytovať technickú pomoc tak v oblasti riešení, ako aj technológií a partnerstiev pri ich uplatňovaní. |
| --- | --- |

25.

Odporúča nadviazať na pozitívne výsledky programu „Inteligentná energia pre Európu“, rozšíriť ho a jasne stanoviť spôsoby využívania podstatnej časti finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci politiky súdržnosti. Domnieva sa, že je medzi iným dôležité, aby v rámci štrukturálnych fondov boli prideľované finančné prostriedky na uľahčenie spolupráce na miestnej úrovni v oblasti decentralizovaného rozvoja technológií s nízkymi emisiami oxidov uhlíka a vysokou energetickou účinnosťou, a v rámci Európskeho sociálneho fondu prostriedky na vytváranie ľudského kapitálu schopného plánovať, riadiť a poskytovať technickú pomoc tak v oblasti riešení, ako aj technológií a partnerstiev pri ich uplatňovaní.

| 26. | Domnieva sa, že miestne orgány musia aj naďalej mať možnosť využívať zjednodušený prístup k finančným prostriedkom Európskej investičnej banky (EIB) vyčlenených na energiu z udržateľných zdrojov. Prioritu by mali mať projekty spájajúce energetickú účinnosť a energiu z obnoviteľných zdrojov v záujme udržateľného rozvoja územia a mali by sa zjednodušiť postupy a uľahčiť prístup pre menšie samosprávy. |
| --- | --- |

26.

Domnieva sa, že miestne orgány musia aj naďalej mať možnosť využívať zjednodušený prístup k finančným prostriedkom Európskej investičnej banky (EIB) vyčlenených na energiu z udržateľných zdrojov. Prioritu by mali mať projekty spájajúce energetickú účinnosť a energiu z obnoviteľných zdrojov v záujme udržateľného rozvoja územia a mali by sa zjednodušiť postupy a uľahčiť prístup pre menšie samosprávy.

| 27. | Dôrazne poukazuje na to, že opatrenia členských štátov týkajúce sa účinného financovania energetickej infraštruktúry nepostačujú, a preto navrhuje, aby sa projektom v odvetví energetiky poskytovala väčšia finančná podpora, najmä s cieľom rozšíriť využívanie obnoviteľných zdrojov energie, aj pokiaľ ide o vykurovanie a chladenie budov. |
| --- | --- |

27.

Dôrazne poukazuje na to, že opatrenia členských štátov týkajúce sa účinného financovania energetickej infraštruktúry nepostačujú, a preto navrhuje, aby sa projektom v odvetví energetiky poskytovala väčšia finančná podpora, najmä s cieľom rozšíriť využívanie obnoviteľných zdrojov energie, aj pokiaľ ide o vykurovanie a chladenie budov.

| 28. | Navrhuje zaviesť stratégiu podpory vytvárania regionálnych zoskupení a partnerstiev, ako aj spolupráce už existujúcich, ktoré sa už na niektorých územiach osvedčili ako hodnotné nástroje rozvoja ekologických trhov s energiou a energetickej účinnosti, mobilizácie investícií a vytvárania odbornosti a pracovných miest. |
| --- | --- |

28.

Navrhuje zaviesť stratégiu podpory vytvárania regionálnych zoskupení a partnerstiev, ako aj spolupráce už existujúcich, ktoré sa už na niektorých územiach osvedčili ako hodnotné nástroje rozvoja ekologických trhov s energiou a energetickej účinnosti, mobilizácie investícií a vytvárania odbornosti a pracovných miest.

G.   Výskum, inovácie a uplatňovanie

| 29. | Súhlasí s tým, že je potrebné podporiť výrazné úsilie na európskej úrovni v oblasti inovácie a výskumu, pretože je presvedčený, že rozvoj účinnejších a menej drahých inovatívnych technológií môže prispieť k zvýšeniu istoty v tejto oblasti a pritiahnuť kapitál, a to aj rozvážnym prideľovaním prostriedkov v rámci nového programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

29.

Súhlasí s tým, že je potrebné podporiť výrazné úsilie na európskej úrovni v oblasti inovácie a výskumu, pretože je presvedčený, že rozvoj účinnejších a menej drahých inovatívnych technológií môže prispieť k zvýšeniu istoty v tejto oblasti a pritiahnuť kapitál, a to aj rozvážnym prideľovaním prostriedkov v rámci nového programu Horizont 2020.

| 30. | Osobitne zdôrazňuje potrebu súladu medzi novým výskumným programom Horizont 2020 a plánom postupu v energetike do roku 2050 z hľadiska cieľov a priorít. |
| --- | --- |

30.

Osobitne zdôrazňuje potrebu súladu medzi novým výskumným programom Horizont 2020 a plánom postupu v energetike do roku 2050 z hľadiska cieľov a priorít.

| 31. | Zastáva názor, že by sa mali viac podporovať inovácie a výskum, pokiaľ ide o výrobu energie v malom rozsahu, ako napr. v prípade vodnej energie z menších vodných tokov, veternej energie pre individuálne domácnosti alebo niekoľko domácností, lokalizovanej solárnej energie alebo – ak sú dispozícii – výrobe tepla z horúcich žriediel. |
| --- | --- |

31.

Zastáva názor, že by sa mali viac podporovať inovácie a výskum, pokiaľ ide o výrobu energie v malom rozsahu, ako napr. v prípade vodnej energie z menších vodných tokov, veternej energie pre individuálne domácnosti alebo niekoľko domácností, lokalizovanej solárnej energie alebo – ak sú dispozícii – výrobe tepla z horúcich žriediel.

| 32. | Chcel by povzbudiť ďalší výskum a rozvoj v oblasti morskej energie (energia z vĺn a prílivov), ktorý v sebe skrýva nesmierny potenciál, pokiaľ ide o bezpečné, spoľahlivé a udržateľné dodávky energie. |
| --- | --- |

32.

Chcel by povzbudiť ďalší výskum a rozvoj v oblasti morskej energie (energia z vĺn a prílivov), ktorý v sebe skrýva nesmierny potenciál, pokiaľ ide o bezpečné, spoľahlivé a udržateľné dodávky energie.

| 33. | Navrhuje zaviesť opakovateľné mechanizmy na základe osvedčených postupov uplatňovaných v rôznych regiónoch na podporu vytvárania inovačných zoskupení, inovačných územných platforiem pre energiu alebo iných foriem partnerstva verejného a súkromného sektora medzi územnými orgánmi, akademickou obcou a priemyslom. Takéto formy partnerstva by mohli byť významnými nástrojmi regionálneho rozvoja a miestneho hospodárstva a boli by zárukou lepšej prispôsobiteľnosti, dostupnosti a hospodárnosti inovácií a technológií na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

33.

Navrhuje zaviesť opakovateľné mechanizmy na základe osvedčených postupov uplatňovaných v rôznych regiónoch na podporu vytvárania inovačných zoskupení, inovačných územných platforiem pre energiu alebo iných foriem partnerstva verejného a súkromného sektora medzi územnými orgánmi, akademickou obcou a priemyslom. Takéto formy partnerstva by mohli byť významnými nástrojmi regionálneho rozvoja a miestneho hospodárstva a boli by zárukou lepšej prispôsobiteľnosti, dostupnosti a hospodárnosti inovácií a technológií na miestnej úrovni.

| 34. | Domnieva sa, že plán postupu v energetike výrazne ovplyvní poľnohospodársku politiku a politiku v oblasti lesného hospodárstva, a preto bude nevyhnutné podporiť výskum, ktorý týmto odvetviam umožní prispôsobiť sa a vyvíjať sa na udržateľnejšom základe. |
| --- | --- |

34.

Domnieva sa, že plán postupu v energetike výrazne ovplyvní poľnohospodársku politiku a politiku v oblasti lesného hospodárstva, a preto bude nevyhnutné podporiť výskum, ktorý týmto odvetviam umožní prispôsobiť sa a vyvíjať sa na udržateľnejšom základe.

| 35. | Odporúča posilniť úlohu informačných a komunikačných technológií ako prostriedkov uľahčujúcich zavádzanie inovácie do praxe, šíriacich informácie a poskytujúcich riešenia v oblasti spotreby energie pre strategické odvetvia ako sú smart cities, ktorých súčasťou sú politiky týkajúce sa udržateľnej mobility, inteligentnej distribučnej infraštruktúry (smart grids) a udržateľného stavebníctva. |
| --- | --- |

35.

Odporúča posilniť úlohu informačných a komunikačných technológií ako prostriedkov uľahčujúcich zavádzanie inovácie do praxe, šíriacich informácie a poskytujúcich riešenia v oblasti spotreby energie pre strategické odvetvia ako sú smart cities, ktorých súčasťou sú politiky týkajúce sa udržateľnej mobility, inteligentnej distribučnej infraštruktúry (smart grids) a udržateľného stavebníctva.

| 36. | Navrhuje, aby sa zdôraznil význam výskumu a odbornej prípravy kvalifikovaných pracovníkov, najmä zo strany členských štátov, aby mohli neskôr využiť kvalifikované zdroje a vhodné študijné programy na vývoj účinných technológií budúcnosti, zavádzanie inovácií a uskutočňovanie strategických plánov. |
| --- | --- |

36.

Navrhuje, aby sa zdôraznil význam výskumu a odbornej prípravy kvalifikovaných pracovníkov, najmä zo strany členských štátov, aby mohli neskôr využiť kvalifikované zdroje a vhodné študijné programy na vývoj účinných technológií budúcnosti, zavádzanie inovácií a uskutočňovanie strategických plánov.

H.   Vnútorný a svetový trh

| 37. | Zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné úplné dokončenie vnútorného trhu s energiou do roku 2014, čo by prispelo k zabezpečeniu zásobovania s energiou za prijateľné ceny, odstránenie izolácie jednotlivých členských štátov v oblasti energetiky do roku 2015 a zabezpečenie spravodlivého rozdelenia zdrojov medzi regióny a stabilizovanie a zlepšenie rámcových podmienok pre európske energetické hospodárstvo tak, aby bolo možné znížiť nadmerné náklady spojené s procesom prechodu na iné zdroje energie. |
| --- | --- |

37.

Zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné úplné dokončenie vnútorného trhu s energiou do roku 2014, čo by prispelo k zabezpečeniu zásobovania s energiou za prijateľné ceny, odstránenie izolácie jednotlivých členských štátov v oblasti energetiky do roku 2015 a zabezpečenie spravodlivého rozdelenia zdrojov medzi regióny a stabilizovanie a zlepšenie rámcových podmienok pre európske energetické hospodárstvo tak, aby bolo možné znížiť nadmerné náklady spojené s procesom prechodu na iné zdroje energie.

| 38. | Odporúča ďalej rozvíjať systém obchodovania s emisnými kvótami a zásadne zmeniť a postup prideľovania bezplatných kvót, ktorý vo svojej súčasnej podobe marí regulačné úsilie ETS, keďže udržiava ceny certifikátov na príliš nízkej úrovni. Pritom sa musí zohľadniť situácia priemyselných podnikov pôsobiacich na medzinárodných trhoch, ktorých konkurencieschopnosť by mohla byť ovplyvnená presunom emisií uhlíka (carbon leakage) do tretích krajín. |
| --- | --- |

38.

Odporúča ďalej rozvíjať systém obchodovania s emisnými kvótami a zásadne zmeniť a postup prideľovania bezplatných kvót, ktorý vo svojej súčasnej podobe marí regulačné úsilie ETS, keďže udržiava ceny certifikátov na príliš nízkej úrovni. Pritom sa musí zohľadniť situácia priemyselných podnikov pôsobiacich na medzinárodných trhoch, ktorých konkurencieschopnosť by mohla byť ovplyvnená presunom emisií uhlíka (carbon leakage) do tretích krajín.

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2011) 112 final.

1

(2)  COM(2011) 109 final.

2

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/21

---

Stanovisko Výboru regiónov „Prispôsobenie sa klimatickým zmenám a regionálne riešenia: prípad pobrežných regiónov“

2012/C 391/05

VÝBOR REGIÓNOV

| — | je presvedčený, že aj napriek pretrvávajúcej dlhovej kríze v niektorých krajinách eurozóny je hospodársky a spoločensky naliehavé podporovať adaptačné opatrenia v pobrežných regiónoch, keď sa ešte zvážia aj vysoké náklady, ktoré by spôsobila nečinnosť, a domnieva sa, že budúca európska adaptačná stratégia by mala byť dostatočne podrobná, aby sa zohľadnili regionálne rozdiely; |
| --- | --- |

—

je presvedčený, že aj napriek pretrvávajúcej dlhovej kríze v niektorých krajinách eurozóny je hospodársky a spoločensky naliehavé podporovať adaptačné opatrenia v pobrežných regiónoch, keď sa ešte zvážia aj vysoké náklady, ktoré by spôsobila nečinnosť, a domnieva sa, že budúca európska adaptačná stratégia by mala byť dostatočne podrobná, aby sa zohľadnili regionálne rozdiely;

| — | uznáva, že integrovaný manažment pobrežnej zóny (ICZM) je základným nástrojom na uľahčenie integrácie politík v pobrežných oblastiach, predovšetkým v otázkach, ktoré zatiaľ neboli upravené predpismi, ako je erózia, prispôsobovanie sa zmene klímy a ekologická infraštruktúra, a na podnietenie regionálnej spolupráce medzi miestnymi aktérmi prostredníctvom iniciatív, ako je napríklad Sardinia Charter v Stredozemí; |
| --- | --- |

—

uznáva, že integrovaný manažment pobrežnej zóny (ICZM) je základným nástrojom na uľahčenie integrácie politík v pobrežných oblastiach, predovšetkým v otázkach, ktoré zatiaľ neboli upravené predpismi, ako je erózia, prispôsobovanie sa zmene klímy a ekologická infraštruktúra, a na podnietenie regionálnej spolupráce medzi miestnymi aktérmi prostredníctvom iniciatív, ako je napríklad Sardinia Charter v Stredozemí;

| — | zdôrazňuje, že tvorba nástrojov na posúdenie nákladov a prínosov prispôsobovania sa zmenám klímy môže byť účinným impulzom pre miestne a regionálne politické procesy, ktoré sú základom plánovania a výkonu opatrení na určitom území, a môže vytvoriť podmienky na stanovenie hospodársky najefektívnejších stratégií; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že tvorba nástrojov na posúdenie nákladov a prínosov prispôsobovania sa zmenám klímy môže byť účinným impulzom pre miestne a regionálne politické procesy, ktoré sú základom plánovania a výkonu opatrení na určitom území, a môže vytvoriť podmienky na stanovenie hospodársky najefektívnejších stratégií;

| — | opakovane poukazuje na to, že je vhodné, aby bol pravidelne konzultovaný v súvislosti s európskymi a medzinárodnými rokovaniami o problematike klímy a preto dúfa, že bude jednak pravidelne zapájaný do pracovnej skupiny o prispôsobovaní sa zmenám klímy, ktorá bude zameraná na oblasti s trvalým znevýhodnením (ktoré je aj dôsledkom účinkov zmeny klímy), teda aj pobrežné regióny, ostrovy, horské oblasti a najodľahlejšie regióny, a jednak že bude prijatý za pozorovateľa vo výbore pre prispôsobovanie sa zmenám klímy. |
| --- | --- |

—

opakovane poukazuje na to, že je vhodné, aby bol pravidelne konzultovaný v súvislosti s európskymi a medzinárodnými rokovaniami o problematike klímy a preto dúfa, že bude jednak pravidelne zapájaný do pracovnej skupiny o prispôsobovaní sa zmenám klímy, ktorá bude zameraná na oblasti s trvalým znevýhodnením (ktoré je aj dôsledkom účinkov zmeny klímy), teda aj pobrežné regióny, ostrovy, horské oblasti a najodľahlejšie regióny, a jednak že bude prijatý za pozorovateľa vo výbore pre prispôsobovanie sa zmenám klímy.

| Spravodajca | Ugo CAPPELLACCI (IT/EĽS), predseda autonómneho regiónu Sardínia |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | žiadosť cyperského predsedníctva |

Spravodajca

Ugo CAPPELLACCI (IT/EĽS), predseda autonómneho regiónu Sardínia

Referenčný dokument

žiadosť cyperského predsedníctva

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   Prispôsobenie sa klimatickým zmenám a jeho miestny rozmer

| 1. | zdôrazňuje, že do prispôsobovania sa klimatickým zmenám a do zhodnotenia zodpovedajúcich možností (1)
   (2) sa musia aktívne zapojiť miestne a regionálne orgány, a to tak v etape plánovania, ako aj v etape činnosti. Opakovane teda poukazuje na zásadnú úlohu územných samospráv pri riešení dôsledkov klimatických zmien (3), oceňuje, že sa táto úloha uznáva na európskej (4) a svetovej úrovni (5), a žiada o podobné výslovné uznanie aj v budúcej európskej stratégii prispôsobovania sa klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že do prispôsobovania sa klimatickým zmenám a do zhodnotenia zodpovedajúcich možností (1)
   (2) sa musia aktívne zapojiť miestne a regionálne orgány, a to tak v etape plánovania, ako aj v etape činnosti. Opakovane teda poukazuje na zásadnú úlohu územných samospráv pri riešení dôsledkov klimatických zmien (3), oceňuje, že sa táto úloha uznáva na európskej (4) a svetovej úrovni (5), a žiada o podobné výslovné uznanie aj v budúcej európskej stratégii prispôsobovania sa klimatickým zmenám.

| 2. | Poukazuje na to, že klimatické zmeny a ich dôsledky patria k hlavným výzvam, ktorým čelia miestne a regionálne orgány v Európskej únii. Prvou prioritou musí byť v tejto súvislosti prijatie nevyhnutných krokov, aby sme sa čo najviac usilovali obmedziť vzostup priemernej globálnej teploty (zmiernenie), a aby sme sa tiež na rôznych úrovniach pripravili na tie zmeny, ktoré sú neodvrátiteľné (prispôsobenie). |
| --- | --- |

2.

Poukazuje na to, že klimatické zmeny a ich dôsledky patria k hlavným výzvam, ktorým čelia miestne a regionálne orgány v Európskej únii. Prvou prioritou musí byť v tejto súvislosti prijatie nevyhnutných krokov, aby sme sa čo najviac usilovali obmedziť vzostup priemernej globálnej teploty (zmiernenie), a aby sme sa tiež na rôznych úrovniach pripravili na tie zmeny, ktoré sú neodvrátiteľné (prispôsobenie).

| 3. | Súhlasí so závermi z konferencie Rio+20, podľa ktorých predstavuje prispôsobenie sa klimatickým zmenám bezprostrednú a naliehavú celosvetovú prioritu, a s tým, že stratégia znižovania rizík prírodných pohrôm by mala byť lepšie prepojená a koordinovaná so stratégiou prispôsobovania sa zmenám klímy (6). Upozorňuje však na to, že ťarcha tejto celosvetovej priority spočíva na miestnej úrovni vo forme zodpovednosti územných samospráv za zvládanie a prevenciu pohrôm a škôd na životnom prostredí, hospodárstve, sociálnych štruktúrach a kultúrnej identite postihnutého obyvateľstva. |
| --- | --- |

3.

Súhlasí so závermi z konferencie Rio+20, podľa ktorých predstavuje prispôsobenie sa klimatickým zmenám bezprostrednú a naliehavú celosvetovú prioritu, a s tým, že stratégia znižovania rizík prírodných pohrôm by mala byť lepšie prepojená a koordinovaná so stratégiou prispôsobovania sa zmenám klímy (6). Upozorňuje však na to, že ťarcha tejto celosvetovej priority spočíva na miestnej úrovni vo forme zodpovednosti územných samospráv za zvládanie a prevenciu pohrôm a škôd na životnom prostredí, hospodárstve, sociálnych štruktúrach a kultúrnej identite postihnutého obyvateľstva.

| 4. | Domnieva sa, že prispôsobovanie sa zmenám klímy na miestnej úrovni nemožno chápať ako dočasnú odpoveď na jediný podnet, ale skôr ako postupné a trvalé reagovanie na niekoľko rôzne skombinovaných podnetov. Súhlasí preto s legislatívnym návrhom Komisie na roky 2014 – 2020, podľa ktorého má byť prispôsobovanie sa zmene klímy súčasťou zmlúv o partnerstve a operačných programov piatich fondov spoločného strategického rámca, pričom treba dodržiavať zásady udržateľného rozvoja, ako je ochrana životného prostredia, účinné využívanie zdrojov, zmierňovanie zmien podnebia, pripravenosť na pohromy, predchádzanie nebezpečenstvám a ich zvládanie (7). |
| --- | --- |

4.

Domnieva sa, že prispôsobovanie sa zmenám klímy na miestnej úrovni nemožno chápať ako dočasnú odpoveď na jediný podnet, ale skôr ako postupné a trvalé reagovanie na niekoľko rôzne skombinovaných podnetov. Súhlasí preto s legislatívnym návrhom Komisie na roky 2014 – 2020, podľa ktorého má byť prispôsobovanie sa zmene klímy súčasťou zmlúv o partnerstve a operačných programov piatich fondov spoločného strategického rámca, pričom treba dodržiavať zásady udržateľného rozvoja, ako je ochrana životného prostredia, účinné využívanie zdrojov, zmierňovanie zmien podnebia, pripravenosť na pohromy, predchádzanie nebezpečenstvám a ich zvládanie (7).

| 5. | Poukazuje na to, že vplyv klimatických zmien je premenlivý v priestore a čase a že spoločné adaptačné riešenia sú zriedka účinné. Preto sa domnieva, že spoločné stratégie a opatrenia bez negatívnych dôsledkov schválené viacerými členskými štátmi by sa mali začleniť do stratégií pripravených na základe posúdení vypracovaných na regionálnej a miestnej úrovni a špecifických podľa druhu zásahu, rozsahu (primeranosti) a vzťahu medzi nákladmi a prínosmi. |
| --- | --- |

5.

Poukazuje na to, že vplyv klimatických zmien je premenlivý v priestore a čase a že spoločné adaptačné riešenia sú zriedka účinné. Preto sa domnieva, že spoločné stratégie a opatrenia bez negatívnych dôsledkov schválené viacerými členskými štátmi by sa mali začleniť do stratégií pripravených na základe posúdení vypracovaných na regionálnej a miestnej úrovni a špecifických podľa druhu zásahu, rozsahu (primeranosti) a vzťahu medzi nákladmi a prínosmi.

| 6. | Uvedomuje si výšku nákladov vyplývajúcich z účinkov klimatických zmien, pričom upozorňuje, že regionálne samosprávy znášajú v rokoch 1998 – 2015 približne tretinu výdavkov na ochranu európskeho pobrežia (8), a pripomína, že financovanie adaptačných opatrení zostáva kritickým a rozhodujúcim činiteľom ich miestneho uplatňovania
   (9). |
| --- | --- |

6.

Uvedomuje si výšku nákladov vyplývajúcich z účinkov klimatických zmien, pričom upozorňuje, že regionálne samosprávy znášajú v rokoch 1998 – 2015 približne tretinu výdavkov na ochranu európskeho pobrežia (8), a pripomína, že financovanie adaptačných opatrení zostáva kritickým a rozhodujúcim činiteľom ich miestneho uplatňovania
   (9).

B.   Význam a špecifickosť adaptačných opatrení v pobrežných regiónoch

| 7. | Poukazuje na mimoriadny vplyv klimatických zmien na pobrežné regióny
   (10), ktoré sú pod veľkým tlakom už vzhľadom na koncentráciu ekonomických činností, infraštruktúr a zastavaných území. Pri 12 % európskych pobrežných oblastí ležiacich do vzdialenosti 10 km od pobrežia je nadmorská výška menej ako 5 m, a preto sú tieto oblasti veľmi ohrozené záplavami, 20 % pobrežia má vážne problémy s eróziou a odhaduje sa, že ročne dochádza k strate približne 15 km2 pôdy (11). S podielom 65 % sa erózia považuje za hlavnú príčinu zániku pobrežných ekosystémov v rokoch 2000 – 2006 (12) a niektoré odhady ukazujú, že do roku 2100 by v EÚ mohlo dôjsť k zániku 35 % mokradí oproti stavu v roku 1995 (13). |
| --- | --- |

7.

Poukazuje na mimoriadny vplyv klimatických zmien na pobrežné regióny
   (10), ktoré sú pod veľkým tlakom už vzhľadom na koncentráciu ekonomických činností, infraštruktúr a zastavaných území. Pri 12 % európskych pobrežných oblastí ležiacich do vzdialenosti 10 km od pobrežia je nadmorská výška menej ako 5 m, a preto sú tieto oblasti veľmi ohrozené záplavami, 20 % pobrežia má vážne problémy s eróziou a odhaduje sa, že ročne dochádza k strate približne 15 km2 pôdy (11). S podielom 65 % sa erózia považuje za hlavnú príčinu zániku pobrežných ekosystémov v rokoch 2000 – 2006 (12) a niektoré odhady ukazujú, že do roku 2100 by v EÚ mohlo dôjsť k zániku 35 % mokradí oproti stavu v roku 1995 (13).

| 8. | Upozorňuje, že v rôznych regiónoch sa vplyvy podstatne líšia. V Baltskom mori sú to morské živočíchy, ktoré by mohli pocítiť predpokladané zvýšenie teploty vody, Regióny Severného mora a pobrežné regióny Atlantického oceánu sú viac vystavené nebezpečenstvu záplav v dôsledku zvýšenia priemernej úrovne hladiny mora. V Stredozemí prevláda ohrozenie eróziou a nedostatkom sladkej vody pre stúpajúcu infiltráciu slanej vody do pôdnych vrstiev a dlhé obdobia sucha. Erózia je aj problémom Čierneho mora, a okrajové regióny sú zasa vo všeobecnosti náchylné na všetky vplyvy, od záplav, cez suchá, až po extrémne poveternostné javy, akými sú veterné smršti (14). Vplyv sa bude líšiť nielen podľa stupňa ohrozenia a schopnosti prírodných systémov zvládnuť ho, ale aj podľa štruktúry ľuďmi vybudovaných systémov, napríklad sanitárnych systémov alebo obmedzovania rizika prírodných pohrôm (a zodpovedajúcich sústav včasného varovania), vrátane prívalových vĺn. |
| --- | --- |

8.

Upozorňuje, že v rôznych regiónoch sa vplyvy podstatne líšia. V Baltskom mori sú to morské živočíchy, ktoré by mohli pocítiť predpokladané zvýšenie teploty vody, Regióny Severného mora a pobrežné regióny Atlantického oceánu sú viac vystavené nebezpečenstvu záplav v dôsledku zvýšenia priemernej úrovne hladiny mora. V Stredozemí prevláda ohrozenie eróziou a nedostatkom sladkej vody pre stúpajúcu infiltráciu slanej vody do pôdnych vrstiev a dlhé obdobia sucha. Erózia je aj problémom Čierneho mora, a okrajové regióny sú zasa vo všeobecnosti náchylné na všetky vplyvy, od záplav, cez suchá, až po extrémne poveternostné javy, akými sú veterné smršti (14). Vplyv sa bude líšiť nielen podľa stupňa ohrozenia a schopnosti prírodných systémov zvládnuť ho, ale aj podľa štruktúry ľuďmi vybudovaných systémov, napríklad sanitárnych systémov alebo obmedzovania rizika prírodných pohrôm (a zodpovedajúcich sústav včasného varovania), vrátane prívalových vĺn.

| 9. | Upozorňuje na európsky rozsah tohto problému, keďže EÚ má 447 pobrežných regiónov v 22 členských štátoch a obmýva ju 6 veľkých morí. V týchto regiónoch žije 41 % obyvateľstva, čo je podiel zodpovedajúci 41 % aktívneho obyvateľstva EÚ (15). V 22 krajinách s pobrežnými regiónmi sa 35 % hrubého domáceho produktu (HDP), čo zodpovedá 3,5 trilióna EUR, vyprodukuje vo vzdialenosti do 50 km od pobrežia a hodnota ekonomických statkov, ktoré sa nachádzajú do 500 m od pobrežnej čiary sa odhaduje na 500 až 1 000 miliárd EUR (16). To všetko zdôrazňuje význam pobrežných regiónov z hľadiska produktivity a ich ekonomickú a spoločenskú hodnotu pre rozvoj a územnú súdržnosť, čo sú hodnoty, ktoré je pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám potrebné zachovať alebo ďalej upevniť. |
| --- | --- |

9.

Upozorňuje na európsky rozsah tohto problému, keďže EÚ má 447 pobrežných regiónov v 22 členských štátoch a obmýva ju 6 veľkých morí. V týchto regiónoch žije 41 % obyvateľstva, čo je podiel zodpovedajúci 41 % aktívneho obyvateľstva EÚ (15). V 22 krajinách s pobrežnými regiónmi sa 35 % hrubého domáceho produktu (HDP), čo zodpovedá 3,5 trilióna EUR, vyprodukuje vo vzdialenosti do 50 km od pobrežia a hodnota ekonomických statkov, ktoré sa nachádzajú do 500 m od pobrežnej čiary sa odhaduje na 500 až 1 000 miliárd EUR (16). To všetko zdôrazňuje význam pobrežných regiónov z hľadiska produktivity a ich ekonomickú a spoločenskú hodnotu pre rozvoj a územnú súdržnosť, čo sú hodnoty, ktoré je pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám potrebné zachovať alebo ďalej upevniť.

| 10. | Je teda presvedčený, že aj napriek pretrvávajúcej dlhovej kríze v niektorých krajinách eurozóny je hospodársky a spoločensky naliehavé podporovať adaptačné opatrenia v pobrežných regiónoch, keď sa ešte zvážia aj vysoké náklady, ktoré by spôsobila nečinnosť. Nedávne štúdie (17) ukazujú, že ak oproti roku 1995 nedôjde k ďalšej ochrane, vzniknú Európskej únii v rokoch 2041 až 2070 škody v priemernej výške 11,7 miliardy EUR ročne a v rokoch 2071 až 2100 17,4 miliardy EUR ročne. Počet osôb každoročne vystavených nebezpečenstvu povodní by sa v spomenutých obdobiach mohol zvýšiť o približne 40 000, resp. 80 000. Ročné adaptačné náklady sa naproti tomu na roky 2041 až 2070 odhadujú na približne 1 miliardu EUR a na roky 2071 až 2100 na 0,7 miliardy EUR, čo dokazuje, že prispôsobiť sa klimatickým zmenám je oveľa výhodnejšie, než znášať náklady vyplývajúce z nečinnosti. Okrem toho konštatuje, že ten istý výskum poukazuje na potrebu prispôsobovať sa nezávisle od výskytu klimatických zmien v dôsledku sociálno-ekonomického rozvoja pobrežných regiónov, a teda väčšieho rozsahu majetku a investícií, ktoré treba chrániť. |
| --- | --- |

10.

Je teda presvedčený, že aj napriek pretrvávajúcej dlhovej kríze v niektorých krajinách eurozóny je hospodársky a spoločensky naliehavé podporovať adaptačné opatrenia v pobrežných regiónoch, keď sa ešte zvážia aj vysoké náklady, ktoré by spôsobila nečinnosť. Nedávne štúdie (17) ukazujú, že ak oproti roku 1995 nedôjde k ďalšej ochrane, vzniknú Európskej únii v rokoch 2041 až 2070 škody v priemernej výške 11,7 miliardy EUR ročne a v rokoch 2071 až 2100 17,4 miliardy EUR ročne. Počet osôb každoročne vystavených nebezpečenstvu povodní by sa v spomenutých obdobiach mohol zvýšiť o približne 40 000, resp. 80 000. Ročné adaptačné náklady sa naproti tomu na roky 2041 až 2070 odhadujú na približne 1 miliardu EUR a na roky 2071 až 2100 na 0,7 miliardy EUR, čo dokazuje, že prispôsobiť sa klimatickým zmenám je oveľa výhodnejšie, než znášať náklady vyplývajúce z nečinnosti. Okrem toho konštatuje, že ten istý výskum poukazuje na potrebu prispôsobovať sa nezávisle od výskytu klimatických zmien v dôsledku sociálno-ekonomického rozvoja pobrežných regiónov, a teda väčšieho rozsahu majetku a investícií, ktoré treba chrániť.

| 11. | Ďalej zdôrazňuje, že náklady spôsobené škodami aj adaptačné náklady sa v jednotlivých štátoch výrazne líšia svojím pomerom k HDP krajiny a že hlavne ostrovy musia vzhľadom na svoje zemepisné osobitosti znášať najvyššie náklady na opatrenia na svojom území. |
| --- | --- |

11.

Ďalej zdôrazňuje, že náklady spôsobené škodami aj adaptačné náklady sa v jednotlivých štátoch výrazne líšia svojím pomerom k HDP krajiny a že hlavne ostrovy musia vzhľadom na svoje zemepisné osobitosti znášať najvyššie náklady na opatrenia na svojom území.

| 12. | Zdôrazňuje, že v pobrežných regiónoch sa nachádzajú významné biotopy a že tieto regióny prispievajú k zachovaniu biologickej rozmanitosti
   (18)
  , krajiny a citlivých ekosystémov (napríklad mokradí) a k využívaniu služieb ekosystémov, od ochrany ktorých závisí príťažlivosť, ekonomická udržateľnosť a kultúrna identita týchto regiónov. Okrem toho poznamenáva, že sieť NATURA 2000 chráni značnú časť pobrežných (19) a morských oblastí. |
| --- | --- |

12.

Zdôrazňuje, že v pobrežných regiónoch sa nachádzajú významné biotopy a že tieto regióny prispievajú k zachovaniu biologickej rozmanitosti
   (18)
  , krajiny a citlivých ekosystémov (napríklad mokradí) a k využívaniu služieb ekosystémov, od ochrany ktorých závisí príťažlivosť, ekonomická udržateľnosť a kultúrna identita týchto regiónov. Okrem toho poznamenáva, že sieť NATURA 2000 chráni značnú časť pobrežných (19) a morských oblastí.

| 13. | Poukazuje na zložitosť a multidisciplinárnu povahu adaptačných opatrení v pobrežných regiónoch. Tieto regióny sa totiž nachádzajú na rozhraní vnútrozemských (zastavané územia, priemysel, poľnohospodárstvo, lesy, rieky) a morských sústav (rybolov, akvakultúra, prístavné činnosti, námorná doprava), a okrem toho majú administratívne právomoci (napr. povodňová ochrana, dodávky pitnej vody, využívanie pôdy) často rozdelené medzi jednotlivé úrovne správy (20). |
| --- | --- |

13.

Poukazuje na zložitosť a multidisciplinárnu povahu adaptačných opatrení v pobrežných regiónoch. Tieto regióny sa totiž nachádzajú na rozhraní vnútrozemských (zastavané územia, priemysel, poľnohospodárstvo, lesy, rieky) a morských sústav (rybolov, akvakultúra, prístavné činnosti, námorná doprava), a okrem toho majú administratívne právomoci (napr. povodňová ochrana, dodávky pitnej vody, využívanie pôdy) často rozdelené medzi jednotlivé úrovne správy (20).

C.   Európsky prístup, subsidiarita a proporcionalita

| 14. | Víta, že Komisia chce stanoviť integrovanú európsku stratégiu a spoločné adaptačné nástroje, a je presvedčený, že aj vzhľadom na cezhraničnú povahu účinkov zmeny klímy môže súčasný aj budúci európsky postup pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám vhodne dopĺňať opatrenia členských štátov alebo územných samospráv bez toho, aby dochádzalo k porušovaniu zásady subsidiarity. |
| --- | --- |

14.

Víta, že Komisia chce stanoviť integrovanú európsku stratégiu a spoločné adaptačné nástroje, a je presvedčený, že aj vzhľadom na cezhraničnú povahu účinkov zmeny klímy môže súčasný aj budúci európsky postup pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám vhodne dopĺňať opatrenia členských štátov alebo územných samospráv bez toho, aby dochádzalo k porušovaniu zásady subsidiarity.

| 15. | Domnieva sa však, že budúca európska adaptačná stratégia by mala byť dostatočne podrobná, aby sa zohľadnili tieto regionálne rozdiely: a) druh vplyvu, b) miera ohrozenia a dlhodobé účinky, c) ekonomické podmienky (napr. ohrozené majetky a zdroje), d) spoločenská štruktúra (napr. hustota obyvateľstva, kapacita vybudovaných sústav), e) štrukturálna charakteristika (napr. okrajová poloha, zvýšené ohrozenie pobrežných oblastí, ostrovov, ako aj horských a najodľahlejších regiónov klimatickými zmenami (21)). |
| --- | --- |

15.

Domnieva sa však, že budúca európska adaptačná stratégia by mala byť dostatočne podrobná, aby sa zohľadnili tieto regionálne rozdiely: a) druh vplyvu, b) miera ohrozenia a dlhodobé účinky, c) ekonomické podmienky (napr. ohrozené majetky a zdroje), d) spoločenská štruktúra (napr. hustota obyvateľstva, kapacita vybudovaných sústav), e) štrukturálna charakteristika (napr. okrajová poloha, zvýšené ohrozenie pobrežných oblastí, ostrovov, ako aj horských a najodľahlejších regiónov klimatickými zmenami (21)).

| 16. | Okrem toho upozorňuje na príležitosť stanoviť v budúcej stratégii adaptačné opatrenia, a takisto nástroje financovania, ktoré budú dostatočne pružné, aby ich bolo možné prispôsobiť jednak regionálnym odlišnostiam, a jednak neustálemu vývoju adaptačného procesu, pričom tieto opatrenia je tiež potrebné zosúladiť s opatreniami zmierňovania klimatických zmien, aby ich výsledkom nebola nesprávna adaptácia, ktorá by mohla spôsobiť zvýšenie emisií skleníkových plynov alebo väčšiu zraniteľnosť. |
| --- | --- |

16.

Okrem toho upozorňuje na príležitosť stanoviť v budúcej stratégii adaptačné opatrenia, a takisto nástroje financovania, ktoré budú dostatočne pružné, aby ich bolo možné prispôsobiť jednak regionálnym odlišnostiam, a jednak neustálemu vývoju adaptačného procesu, pričom tieto opatrenia je tiež potrebné zosúladiť s opatreniami zmierňovania klimatických zmien, aby ich výsledkom nebola nesprávna adaptácia, ktorá by mohla spôsobiť zvýšenie emisií skleníkových plynov alebo väčšiu zraniteľnosť.

| 17. | Domnieva sa, že úloha EÚ v oblasti konkrétneho prispôsobenia sa pobrežných regiónov klimatickým zmenám by sa mala zamerať na tieto iniciatívy: a) koordináciu a spoluprácu medzi rôznymi úrovňami riadenia tam, kde dosah alebo opatrenia majú cezhraničný rozmer, b) odbornú prípravu, c) vytváranie znalostí na odstránenie medzier, ktoré v prípade pobrežných regiónov časti zahŕňajú zložitú dynamiku a nutnosť multidisciplinárnych prístupov, d) šírenie znalostí, osvedčených postupov a úspešných riešení, e) technickú a finančnú podporu pri vypracovaní regionálnych a miestnych stratégií a ich vykonávaní, f) výskum a vývoj inovatívnych technológií na prispôsobenie sa zmenám klímy, g) definovanie a technicko-finančnú podporu programov nadnárodnej spolupráce na prispôsobenie sa zmenám klímy na úrovni makroregiónov. |
| --- | --- |

17.

Domnieva sa, že úloha EÚ v oblasti konkrétneho prispôsobenia sa pobrežných regiónov klimatickým zmenám by sa mala zamerať na tieto iniciatívy: a) koordináciu a spoluprácu medzi rôznymi úrovňami riadenia tam, kde dosah alebo opatrenia majú cezhraničný rozmer, b) odbornú prípravu, c) vytváranie znalostí na odstránenie medzier, ktoré v prípade pobrežných regiónov časti zahŕňajú zložitú dynamiku a nutnosť multidisciplinárnych prístupov, d) šírenie znalostí, osvedčených postupov a úspešných riešení, e) technickú a finančnú podporu pri vypracovaní regionálnych a miestnych stratégií a ich vykonávaní, f) výskum a vývoj inovatívnych technológií na prispôsobenie sa zmenám klímy, g) definovanie a technicko-finančnú podporu programov nadnárodnej spolupráce na prispôsobenie sa zmenám klímy na úrovni makroregiónov.

| 18. | Nazdáva sa tiež, že Komisia by mala zohrať rozhodujúcu úlohu pri koordinovaní a hodnotení početných výskumných a investičných projektov financovaných z európskych fondov, aby sa predišlo duplicite, posilnila synergia a podporilo rozsiahle šírenie a uplatňovanie najlepších riešení a nástrojov. Európska komisia by pritom mala zabezpečiť koordináciu spoločných opatrení susediacich štátov resp. pobrežných regiónov, ako aj vykonávanie spoločných výskumných a investičných projektov. |
| --- | --- |

18.

Nazdáva sa tiež, že Komisia by mala zohrať rozhodujúcu úlohu pri koordinovaní a hodnotení početných výskumných a investičných projektov financovaných z európskych fondov, aby sa predišlo duplicite, posilnila synergia a podporilo rozsiahle šírenie a uplatňovanie najlepších riešení a nástrojov. Európska komisia by pritom mala zabezpečiť koordináciu spoločných opatrení susediacich štátov resp. pobrežných regiónov, ako aj vykonávanie spoločných výskumných a investičných projektov.

| 19. | Opakovane poukazuje (22) na nutnosť lepšie zosúladiť európske politiky navzájom, a predovšetkým ich zosúladiť s politikou životného prostredia. Upozorňuje napríklad, že uplatňovanie smernice o biotopoch (92/43/EHS) a smernice o vtákoch (79/409/EHS) môže byť ohrozené opatreniami na prispôsobovanie sa klimatickým zmenám, hlavne ak sú tieto opatrenia infraštrukturálnej povahy, a že je dôležité v tejto súvislosti vytvoriť účinné a transparentné nástroje konzultácií na miestnej úrovni na stanovenie opatrení na obnovu alebo kompenzácie pre oblasti, ktoré sú v záujme EÚ a ktoré budú znášať negatívne vplyvy alebo škody v dôsledku opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy. |
| --- | --- |

19.

Opakovane poukazuje (22) na nutnosť lepšie zosúladiť európske politiky navzájom, a predovšetkým ich zosúladiť s politikou životného prostredia. Upozorňuje napríklad, že uplatňovanie smernice o biotopoch (92/43/EHS) a smernice o vtákoch (79/409/EHS) môže byť ohrozené opatreniami na prispôsobovanie sa klimatickým zmenám, hlavne ak sú tieto opatrenia infraštrukturálnej povahy, a že je dôležité v tejto súvislosti vytvoriť účinné a transparentné nástroje konzultácií na miestnej úrovni na stanovenie opatrení na obnovu alebo kompenzácie pre oblasti, ktoré sú v záujme EÚ a ktoré budú znášať negatívne vplyvy alebo škody v dôsledku opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy.

| 20. | Uznáva, že integrovaný manažment pobrežnej zóny (ICZM) je základným nástrojom na uľahčenie integrácie politík v pobrežných oblastiach, predovšetkým v otázkach, ktoré zatiaľ neboli upravené predpismi, ako je erózia, prispôsobovanie sa zmene klímy a ekologická infraštruktúra, a na podnietenie regionálnej spolupráce medzi miestnymi aktérmi prostredníctvom iniciatív, ako je napríklad Sardinia Charter v Stredozemí (23). Víta preto proces revízie odporučenia z roku 2012, ktorý zohľadňuje štruktúrovanejší európsky politický rámec stanovený v posledných rokoch na spravovanie morských a pobrežných oblastí (24). V tejto súvislosti dúfa, že táto revízia bude príležitosťou zamerať ICZM viac na procesy prispôsobovania sa zmenám klímy. |
| --- | --- |

20.

Uznáva, že integrovaný manažment pobrežnej zóny (ICZM) je základným nástrojom na uľahčenie integrácie politík v pobrežných oblastiach, predovšetkým v otázkach, ktoré zatiaľ neboli upravené predpismi, ako je erózia, prispôsobovanie sa zmene klímy a ekologická infraštruktúra, a na podnietenie regionálnej spolupráce medzi miestnymi aktérmi prostredníctvom iniciatív, ako je napríklad Sardinia Charter v Stredozemí (23). Víta preto proces revízie odporučenia z roku 2012, ktorý zohľadňuje štruktúrovanejší európsky politický rámec stanovený v posledných rokoch na spravovanie morských a pobrežných oblastí (24). V tejto súvislosti dúfa, že táto revízia bude príležitosťou zamerať ICZM viac na procesy prispôsobovania sa zmenám klímy.

| 21. | Víta možnosť výrazného zvýšenia európskej finančnej podpory v budúcom viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, kde minimálne 20 % celkových nákladov by bolo vyčlenených na opatrenia v oblasti zmien klímy, ale zdôrazňuje, že je nutné zabezpečiť spravodlivé a reálne pomerné rozdelenie právomocí v oblasti financovania medzi rôzne úrovne riadenia a pritom zohľadniť aj súčasné ekonomické problémy územných samospráv pri dodržaní zásady komplementárnosti a doplnkovosti a uľahčiť identifikáciu alternatívnych zdrojov. |
| --- | --- |

21.

Víta možnosť výrazného zvýšenia európskej finančnej podpory v budúcom viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, kde minimálne 20 % celkových nákladov by bolo vyčlenených na opatrenia v oblasti zmien klímy, ale zdôrazňuje, že je nutné zabezpečiť spravodlivé a reálne pomerné rozdelenie právomocí v oblasti financovania medzi rôzne úrovne riadenia a pritom zohľadniť aj súčasné ekonomické problémy územných samospráv pri dodržaní zásady komplementárnosti a doplnkovosti a uľahčiť identifikáciu alternatívnych zdrojov.

| 22. | Opakovane v tejto súvislosti navrhuje (25), aby časť zisku z európskeho systému obchodovania s emisnými kvótami bola poskytnutá miestnym a regionálnym orgánom na výkon opatrení na prispôsobovanie sa zmene klímy (a jej zmierňovanie). Okrem toho dúfa, že Komisia vypracuje odporúčania na zapojenie súkromného sektora, vrátane poisťovní, do posúdenia a spoločného znášania rizika a do zvyšovania informovanosti verejnosti. |
| --- | --- |

22.

Opakovane v tejto súvislosti navrhuje (25), aby časť zisku z európskeho systému obchodovania s emisnými kvótami bola poskytnutá miestnym a regionálnym orgánom na výkon opatrení na prispôsobovanie sa zmene klímy (a jej zmierňovanie). Okrem toho dúfa, že Komisia vypracuje odporúčania na zapojenie súkromného sektora, vrátane poisťovní, do posúdenia a spoločného znášania rizika a do zvyšovania informovanosti verejnosti.

D.   Podmienky zvládania výziev a navrhovania adaptačných riešení

| 23. | Zdôrazňuje, že je dôležité neuvažovať o procese prispôsobovania sa len z hľadiska nákladov, ale tiež a hlavne z hľadiska príležitostí a úžitku tohto proces v porovnaní s nekonaním a trvá na tom (26), aby bol považovaný za jeden z potencionálnych nástrojov rozvoja konkurencieschopných ekologických regionálnych hospodárstiev. Zdôrazňuje však, že jeho predpokladom je miestna správa vedomá si rizík a dôsledkov zmien klímy, kompetentná v oblasti prijímaných opatrení a schopná miestne uplatňovať integráciu politík a opatrení, ako aj využívať dostupné finančné príležitosti. |
| --- | --- |

23.

Zdôrazňuje, že je dôležité neuvažovať o procese prispôsobovania sa len z hľadiska nákladov, ale tiež a hlavne z hľadiska príležitostí a úžitku tohto proces v porovnaní s nekonaním a trvá na tom (26), aby bol považovaný za jeden z potencionálnych nástrojov rozvoja konkurencieschopných ekologických regionálnych hospodárstiev. Zdôrazňuje však, že jeho predpokladom je miestna správa vedomá si rizík a dôsledkov zmien klímy, kompetentná v oblasti prijímaných opatrení a schopná miestne uplatňovať integráciu politík a opatrení, ako aj využívať dostupné finančné príležitosti.

| 24. | Poukazuje síce na aktívnu úlohu niektorých regiónov v boji proti zmenám klímy, upozorňuje však na všeobecné nebezpečenstvo nedostatočnej informovanosti o význame tohto problému. Považuje teda za dôležité organizovať informačné kampane, ktoré by poukázali na príčinný vzťah medzi zmenami klímy a problémami daného územia, ako napríklad nedostatok vody, zredukovanie pobrežného pásma, vlny horúčav, záplavy a zosuvy pôdy. Tieto kampane by zároveň mohli poskytnúť informácie a konkrétne príklady úspešného uplatňovania dostupných adaptačných a zmierňujúcich nástrojov (27). |
| --- | --- |

24.

Poukazuje síce na aktívnu úlohu niektorých regiónov v boji proti zmenám klímy, upozorňuje však na všeobecné nebezpečenstvo nedostatočnej informovanosti o význame tohto problému. Považuje teda za dôležité organizovať informačné kampane, ktoré by poukázali na príčinný vzťah medzi zmenami klímy a problémami daného územia, ako napríklad nedostatok vody, zredukovanie pobrežného pásma, vlny horúčav, záplavy a zosuvy pôdy. Tieto kampane by zároveň mohli poskytnúť informácie a konkrétne príklady úspešného uplatňovania dostupných adaptačných a zmierňujúcich nástrojov (27).

| 25. | Pokladá za veľmi dôležité, aby sa Európsky sociálny fond využíval na miestnej a regionálnej úrovni na vytváranie kapacity a flexibility, ktoré sú potrebné na usmerňovanie prispôsobovania sa zmenám klímy tak vo verejnom, ako aj súkromnom sektore. Je napríklad vhodné posilniť miestnu správu s cieľom začleniť stratégie prispôsobovania do príslušných odvetvových politík alebo podporiť tvorbu primeranej miestnej a regionálnej legislatívy. Na druhej strane sa schopnosti súkromného sektora v oblasti prípravy projektov a výstavby musia prispôsobiť novým potrebám, ktoré vyplývajú z integrovaných a multidisciplinárnych politík (28). |
| --- | --- |

25.

Pokladá za veľmi dôležité, aby sa Európsky sociálny fond využíval na miestnej a regionálnej úrovni na vytváranie kapacity a flexibility, ktoré sú potrebné na usmerňovanie prispôsobovania sa zmenám klímy tak vo verejnom, ako aj súkromnom sektore. Je napríklad vhodné posilniť miestnu správu s cieľom začleniť stratégie prispôsobovania do príslušných odvetvových politík alebo podporiť tvorbu primeranej miestnej a regionálnej legislatívy. Na druhej strane sa schopnosti súkromného sektora v oblasti prípravy projektov a výstavby musia prispôsobiť novým potrebám, ktoré vyplývajú z integrovaných a multidisciplinárnych politík (28).

| 26. | Vyzýva Komisiu, aby aj na základe skúseností z jednotlivých projektov zlepšovala a ďalej rozvíjala: a) nástroje mapovania na získanie užitočných údajov a informácií na zemepisnom základe na podporu rozhodovacích procesov na miestnej a regionálnej úrovni, b) jasný spoločný referenčný rámec na posúdenie zraniteľnosti, vplyvu a rizík, c) usmernenia na stanovenie miestnych stratégií prispôsobovania sa zmenám klímy v pobrežných regiónoch, ktoré by brali do úvahy potrebný multidisciplinárny charakter opatrení a viacúrovňové aspekty správy týchto oblastí. |
| --- | --- |

26.

Vyzýva Komisiu, aby aj na základe skúseností z jednotlivých projektov zlepšovala a ďalej rozvíjala: a) nástroje mapovania na získanie užitočných údajov a informácií na zemepisnom základe na podporu rozhodovacích procesov na miestnej a regionálnej úrovni, b) jasný spoločný referenčný rámec na posúdenie zraniteľnosti, vplyvu a rizík, c) usmernenia na stanovenie miestnych stratégií prispôsobovania sa zmenám klímy v pobrežných regiónoch, ktoré by brali do úvahy potrebný multidisciplinárny charakter opatrení a viacúrovňové aspekty správy týchto oblastí.

| 27. | Najmä považuje za vhodné vyvinúť ukazovatele zraniteľnosti pobrežných regiónov a nástroje, ktoré by na nich boli založené a využívali by sa na analýzu zraniteľnosti. Takéto nástroje môžu okrem predvídania časového sledu udalostí a informovania o schopnosti prispôsobiť sa zmenám klímy zároveň uľahčiť výber a definovanie prioritných opatrení na danom území, aby bolo možné zdroje sústrediť tam, kde sú najviac potrebné. |
| --- | --- |

27.

Najmä považuje za vhodné vyvinúť ukazovatele zraniteľnosti pobrežných regiónov a nástroje, ktoré by na nich boli založené a využívali by sa na analýzu zraniteľnosti. Takéto nástroje môžu okrem predvídania časového sledu udalostí a informovania o schopnosti prispôsobiť sa zmenám klímy zároveň uľahčiť výber a definovanie prioritných opatrení na danom území, aby bolo možné zdroje sústrediť tam, kde sú najviac potrebné.

| 28. | Víta vytvorenie informačných platforiem, ako je CLIMATE-ADAPT, ale zdôrazňuje, že by bolo vhodné zlepšiť dostupnosť ich obsahu pre konečných užívateľov v súlade so zásadami spoločného systému environmentálnych informácií (SSEI) (29), napríklad prekladom informácií do dostatočného počtu jazykov. Okrem toho považuje za vhodné uvažovať o tom, že by sa v rámci platformy vytvorila sekcia na financovanie prispôsobovania sa zmenám klímy na miestnej a regionálnej úrovni a databáza investícií. |
| --- | --- |

28.

Víta vytvorenie informačných platforiem, ako je CLIMATE-ADAPT, ale zdôrazňuje, že by bolo vhodné zlepšiť dostupnosť ich obsahu pre konečných užívateľov v súlade so zásadami spoločného systému environmentálnych informácií (SSEI) (29), napríklad prekladom informácií do dostatočného počtu jazykov. Okrem toho považuje za vhodné uvažovať o tom, že by sa v rámci platformy vytvorila sekcia na financovanie prispôsobovania sa zmenám klímy na miestnej a regionálnej úrovni a databáza investícií.

| 29. | Upozorňuje, že je dôležité viacej využívať výskum tým, že ho lepšie nasmerujeme na potreby miestnej a regionálnej politiky, napríklad prípravou stratégií prispôsobovania sa zmenám klímy a hospodársky efektívnych opatrení, pretože budú navrhnuté na základe konkrétnej miestnej alebo regionálnej situácie, a tým, že uľahčíme vytváranie konzultačných mechanizmov alebo tam, kde už existujú, ich zdokonaľovanie a/alebo vytváranie partnerstiev medzi vedou, politikou a tam, kde to je možné, aj občianskou spoločnosťou, napríklad spoločnou účasťou na európskych projektoch. |
| --- | --- |

29.

Upozorňuje, že je dôležité viacej využívať výskum tým, že ho lepšie nasmerujeme na potreby miestnej a regionálnej politiky, napríklad prípravou stratégií prispôsobovania sa zmenám klímy a hospodársky efektívnych opatrení, pretože budú navrhnuté na základe konkrétnej miestnej alebo regionálnej situácie, a tým, že uľahčíme vytváranie konzultačných mechanizmov alebo tam, kde už existujú, ich zdokonaľovanie a/alebo vytváranie partnerstiev medzi vedou, politikou a tam, kde to je možné, aj občianskou spoločnosťou, napríklad spoločnou účasťou na európskych projektoch.

| 30. | Zdôrazňuje (30), že pre pobrežné regióny má zásadný význam koordinovanie prijatých politík, ako aj výskum zameraný na posúdenie ich vplyvu na susedné alebo cezhraničné oblasti, aby sa problém jednoducho nepresúval z jedného územného celku na iný. Participatívny prístup pri stanovovaní týchto opatrení a zapojenie všetkých významných aktérov by mohli uľahčiť výkon územne zosúladených opatrení. |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje (30), že pre pobrežné regióny má zásadný význam koordinovanie prijatých politík, ako aj výskum zameraný na posúdenie ich vplyvu na susedné alebo cezhraničné oblasti, aby sa problém jednoducho nepresúval z jedného územného celku na iný. Participatívny prístup pri stanovovaní týchto opatrení a zapojenie všetkých významných aktérov by mohli uľahčiť výkon územne zosúladených opatrení.

| 31. | Domnieva sa, že náklady na prispôsobovanie sa zmenám klímy a neschopnosť pochopiť jeho potencionálne príležitosti a prínosy sú veľkou prekážkou tvorby miestnych stratégií a ešte väčšou prekážkou ich výkonu. Preto zdôrazňuje, že tvorba nástrojov na posúdenie nákladov a prínosov prispôsobovania sa zmenám klímy môže byť účinným impulzom pre miestne a regionálne politické procesy, ktoré sú základom plánovania a výkonu opatrení na určitom území, a môže vytvoriť podmienky na stanovenie hospodársky najefektívnejších stratégií. |
| --- | --- |

31.

Domnieva sa, že náklady na prispôsobovanie sa zmenám klímy a neschopnosť pochopiť jeho potencionálne príležitosti a prínosy sú veľkou prekážkou tvorby miestnych stratégií a ešte väčšou prekážkou ich výkonu. Preto zdôrazňuje, že tvorba nástrojov na posúdenie nákladov a prínosov prispôsobovania sa zmenám klímy môže byť účinným impulzom pre miestne a regionálne politické procesy, ktoré sú základom plánovania a výkonu opatrení na určitom území, a môže vytvoriť podmienky na stanovenie hospodársky najefektívnejších stratégií.

| 32. | Je presvedčený, že nedostatok finančných prostriedkov na miestnej a regionálnej úrovni je prekážkou účinných opatrení aj v prípade existencie kapacít, povedomia a dostatočnej vedeckej podpory. Preto považuje za potrebné stanoviť spôsob priameho financovania opatrení na určitom území prostredníctvom nástrojov partnerstva, napríklad LIFE+ a programu Horizont 2020, trhových nástrojov, akými sú platby za ekosystémové služby alebo zisk, ktorý možno dosiahnuť v systéme obchodovania s emisnými kvótami, a daňových nástrojov, napríklad daňových stimulov. |
| --- | --- |

32.

Je presvedčený, že nedostatok finančných prostriedkov na miestnej a regionálnej úrovni je prekážkou účinných opatrení aj v prípade existencie kapacít, povedomia a dostatočnej vedeckej podpory. Preto považuje za potrebné stanoviť spôsob priameho financovania opatrení na určitom území prostredníctvom nástrojov partnerstva, napríklad LIFE+ a programu Horizont 2020, trhových nástrojov, akými sú platby za ekosystémové služby alebo zisk, ktorý možno dosiahnuť v systéme obchodovania s emisnými kvótami, a daňových nástrojov, napríklad daňových stimulov.

| 33. | Konštatuje, že je potrebné nájsť riešenie problému slabej flexibility opatrení na prispôsobovanie sa zmenám klímy, napríklad uprednostnením reverzibilných stratégií, teda stratégií s mäkkými a nie tvrdými opatreniami (napríklad účinnejší systém včasného varovania, na rozdiel od veľkých diel s okrajovým významom) alebo podporou rozvoja ekologickej infraštruktúry, ktorý je až do obnovy prírodných biotopov základom ekosystémového prístupu k prispôsobovaniu sa zmenám klímy. |
| --- | --- |

33.

Konštatuje, že je potrebné nájsť riešenie problému slabej flexibility opatrení na prispôsobovanie sa zmenám klímy, napríklad uprednostnením reverzibilných stratégií, teda stratégií s mäkkými a nie tvrdými opatreniami (napríklad účinnejší systém včasného varovania, na rozdiel od veľkých diel s okrajovým významom) alebo podporou rozvoja ekologickej infraštruktúry, ktorý je až do obnovy prírodných biotopov základom ekosystémového prístupu k prispôsobovaniu sa zmenám klímy.

| 34. | V tejto súvislosti zdôrazňuje, že ICZM sa pre stredozemské krajiny stal povinným v marci 2011, keď nadobudol platnosť protokol o ICZM barcelonského dohovoru, a že v tomto protokole je špecifický odkaz na použitie ekosystémového prístupu na zabezpečenie udržateľného rozvoja pobrežia (31). Okrem toho upozorňuje, že stratégia EÚ pre biodiverzitu (32) považuje ekosystémové prístupy za hospodársky efektívne alternatívy technologických riešení prispôsobenia sa zmenám klímy a zmierňovania ich dôsledkov a preto s nádejou očakáva prínos, ktorým by pre proces prispôsobovania sa zmene klímy a zmierňovania jej dôsledkov na úrovni pobrežných regiónov mohla byť budúca európska stratégia pre ekologickú infraštruktúru. |
| --- | --- |

34.

V tejto súvislosti zdôrazňuje, že ICZM sa pre stredozemské krajiny stal povinným v marci 2011, keď nadobudol platnosť protokol o ICZM barcelonského dohovoru, a že v tomto protokole je špecifický odkaz na použitie ekosystémového prístupu na zabezpečenie udržateľného rozvoja pobrežia (31). Okrem toho upozorňuje, že stratégia EÚ pre biodiverzitu (32) považuje ekosystémové prístupy za hospodársky efektívne alternatívy technologických riešení prispôsobenia sa zmenám klímy a zmierňovania ich dôsledkov a preto s nádejou očakáva prínos, ktorým by pre proces prispôsobovania sa zmene klímy a zmierňovania jej dôsledkov na úrovni pobrežných regiónov mohla byť budúca európska stratégia pre ekologickú infraštruktúru.

E.   Inštitucionálny prínos miestnych a regionálnych orgánov a medzinárodná spolupráca

| 35. | Žiada, aby Komisia preventívne konzultovala zástupcov miestnych a regionálnych orgánov s cieľom uistiť sa, že európska stratégia prispôsobovania sa zmenám klímy je v súlade so zásadou proporcionality a že je dostatočne zameraná na miestnu úroveň, hlavne pokiaľ ide o naohrozenejšie oblasti ako sú pobrežné regióny, ostrovy a horské oblasti. |
| --- | --- |

35.

Žiada, aby Komisia preventívne konzultovala zástupcov miestnych a regionálnych orgánov s cieľom uistiť sa, že európska stratégia prispôsobovania sa zmenám klímy je v súlade so zásadou proporcionality a že je dostatočne zameraná na miestnu úroveň, hlavne pokiaľ ide o naohrozenejšie oblasti ako sú pobrežné regióny, ostrovy a horské oblasti.

| 36. | Je presvedčený, že môže zohrať aktívnu úlohu pri vytváraní informačných platforiem, ako je CLIMATE-ADAPT a OURCOAST, hlavne svojím prínosom k zameraniu obsahu týchto platforiem na miestne potreby a špecifiká a tým k zvýšeniu popularizačného prínosu pre miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

36.

Je presvedčený, že môže zohrať aktívnu úlohu pri vytváraní informačných platforiem, ako je CLIMATE-ADAPT a OURCOAST, hlavne svojím prínosom k zameraniu obsahu týchto platforiem na miestne potreby a špecifiká a tým k zvýšeniu popularizačného prínosu pre miestne a regionálne orgány.

| 37. | opakovane poukazuje na to (33), že je vhodné, aby bol pravidelne konzultovaný v súvislosti s európskymi a medzinárodnými rokovaniami o problematike klímy a preto dúfa, že bude jednak pravidelne zapájaný do pracovnej skupiny o prispôsobovaní sa zmenám klímy, ktorá bude zameraná na oblasti s trvalým znevýhodnením (ktoré je aj dôsledkom účinkov zmeny klímy), teda aj pobrežné regióny, ostrovy, horské oblasti a najodľahlejšie regióny, a jednak že bude prijatý za pozorovateľa vo výbore pre prispôsobovanie sa zmenám klímy (34). |
| --- | --- |

37.

opakovane poukazuje na to (33), že je vhodné, aby bol pravidelne konzultovaný v súvislosti s európskymi a medzinárodnými rokovaniami o problematike klímy a preto dúfa, že bude jednak pravidelne zapájaný do pracovnej skupiny o prispôsobovaní sa zmenám klímy, ktorá bude zameraná na oblasti s trvalým znevýhodnením (ktoré je aj dôsledkom účinkov zmeny klímy), teda aj pobrežné regióny, ostrovy, horské oblasti a najodľahlejšie regióny, a jednak že bude prijatý za pozorovateľa vo výbore pre prispôsobovanie sa zmenám klímy (34).

| 38. | Je presvedčený, že je potrebná väčšia solidarita a interakcia medzi regiónmi, aby sa lepšie využili získané znalosti a skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov v oblasti prispôsobovania sa zmenám klímy tak na európskej, ako aj medzinárodnej úrovni. Víta preto iniciatívy, ktoré stanovujú spoločné záväzky pre miestne samosprávy, napríklad iniciatívu Durban Adaptation Charter, ktorá podporuje inovatívne partnerstvá, akým je Územný prístup k zmenám klímy (35), alebo sú zamerané na vytvorenie siete na spoločné využívanie, spoluprácu a výmenu environmentálne vhodných technológií, ako je Stredisko a sieť pre klimatické technológie
   (36). |
| --- | --- |

38.

Je presvedčený, že je potrebná väčšia solidarita a interakcia medzi regiónmi, aby sa lepšie využili získané znalosti a skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov v oblasti prispôsobovania sa zmenám klímy tak na európskej, ako aj medzinárodnej úrovni. Víta preto iniciatívy, ktoré stanovujú spoločné záväzky pre miestne samosprávy, napríklad iniciatívu Durban Adaptation Charter, ktorá podporuje inovatívne partnerstvá, akým je Územný prístup k zmenám klímy (35), alebo sú zamerané na vytvorenie siete na spoločné využívanie, spoluprácu a výmenu environmentálne vhodných technológií, ako je Stredisko a sieť pre klimatické technológie
   (36).

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  IPCC 2012: Managing the Risks of Extreme Events and Disasters to Advance Climate Change Adaptation. A Special Report of Working Groups I and II of the Intergovernmental Panel on Climate Change.

1

(2)  :‘The practice of identifying options to adapt to climate change and evaluating them in terms of criteria such as availability, benefits, costs, effectiveness, efficiency, and feasibility’; : ‘In human systems, the process of adjustment to actual or expected climate and its effects, in order to moderate harm or exploit beneficial opportunities. In natural systems, the process of adjustment to actual climate and its effects; human intervention may facilitate adjustment to expected climate’ (definície z glosára dokumentu uvedeného v poznámke pod čiarou č. 1).

2

(3)  CdR 118/2007 fin, CdR 72/2009 fin.

3

(4)  COM(2007) 354 fin; COM(2009) 147 fin; Memorandum of Understanding medzi Výborom regiónov a UNEP z 21. júna 2012.

4

Memorandum of Understanding

(5)  Cancúnska dohoda, 2010, http://cancun.unfccc.int/.

5

(6)   document prijatý na konferencii Rio+20 19. júna 2012.

6

(7)  COM(2011) 615 final/2, 14.3.2012.

7

(8)  „The economics of climate change adaptation in EU coastal areas”, Policy Research Corporation, 2009.

8

(9)  CdR 72/2009 fin.

9

(10)  „Pobrežné regióny“ sa definujú ako územné celky tretieho stupňa (NUTS 3) ohraničené pobrežím alebo územné celky, v ktorých aspoň polovica obyvateľstva žije vo vzdialenosti menej ako päťdesiat kilometrov od mora. Aj Hamburg je pobrežným regiónom, aj keď tieto kritériá nespĺňa, pretože ho mimoriadne ovplyvňuje prítomnosť mora.

10

(11)  Údaje EEA a projektu Eurosion podľa: „The economics of climate change adaptation in EU coastal areas”, Policy Research Corporation, 2009.

11

(12)  „10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems“, EEA, 2010.

12

(13)  Brown S., Nicholls R. J., Vafeidis A., Hinkel J., Watkiss P., 2011. Nadácia European Science Foundation odhaduje, že v dôsledku zmien podnebia zanikne pozdĺž atlantického pobrežia 17 % mokradí, pozdĺž Stredozemného mora 31 až 100 % a v Pobaltí 84 až 98 % mokradí (podľa dokumentu „LIFE and coastal management“, Európska komisia, GR pre životné prostredie, 2012).

13

European Science Foundation

(14)  „The economics of climate change adaptation in EU coastal areas”, Policy Research Corporation, 2009.

14

(15)  , Chapter 13 – coastal regions.

15

(16)  „The economics of climate change adaptation in EU coastal areas”, Policy Research Corporation, 2009.

16

(17)  ClimateCost (the Full Costs of Climate Change), http://www.climatecost.cc/home.html. Podľa: Brown S., Nicholls R. J., Vafeidis A., Hinkel J., Watkiss P., 2011. Údaje zodpovedajú scenáru „stabilizácie“ ENSEMBLES E1 (van der Linden, Mitchell, 2009; Lowe a kol., 2009), podľa ktorého má hladina mora stúpnuť do roku 2050 o 18 cm a do roku 2080 o 26 cm, pričom sa však predpokladá, že teplota stúpne menej ako o 2 °C oproti predindustriálnej úrovni, teda že súčasné celosvetové politické opatrenia na zmiernenie zmeny podnebia budú účinné. Taký scenár umožňuje dosiahnuť najvhodnejší pomer nákladov a prínosov.

17

(18)  V prílohách smernice o biotopoch je uvedených 50 druhov pobrežných biotopov a 150 druhov (okrem vtákov), ktoré uprednostňujú pobrežné ekosystémy, 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems, EEA, 2010.

18

10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems

(19)  „10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems“, EEA, 2010.

19

(20)  „The economics of climate change adaptation in EU coastal areas”, Policy Research Corporation, 2009.

20

(21)  CdR 89/2012 fin.

21

(22)  CdR 118/2007 fin.

22

(23)  Táto charta bola odsúhlasená v meste Alghero na Sardínii v júli 2008 a definuje zásady a ciele siete pre dialóg a rozloženie iniciatív ICZM v Stredozemí (ICZM Mediterranean Dialogue).

23

ICZM Mediterranean Dialogue

(24)  Najmä Integrovaná námorná politika Európskej únie (COM(2007) 575) a rámcová smernica o námornej stratégii (2008/56/ES).

24

(25)  CdR 269/2011 fin; CdR 5/2011 fin; CdR 245/2010 fin; CdR 72/2009 fin.

25

(26)  CdR 118/2007 fin.

26

(27)  Príkladom produktu venovaného celosvetovej kampani ‘Making Cities Resilient – My City is Getting Ready’ www.unisdr.org/campaign je brožúra ‘How To Make Cities More Resilient’, ktorá je osobitne adresovaná vedúcim predstaviteľom miestnych samospráv a ponúka štruktúrovaný úvod k znižovaniu rizika a schopnosti reagovať, ale prináša aj príklady osvedčených postupov a zoznam aktuálne dostupných nástrojov.

27

Making Cities Resilient – My City is Getting Ready

How To Make Cities More Resilient

(28)  CdR 72/2009 fin.

28

(29)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému „Smerom k spoločnému systému environmentálnych informácií (SSEI)“, COM(2008) 46 fin.

29

(30)  CdR 118/2007 fin.

30

(31)  Európska environmentálna agentúra (2010), „10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems“

31

(32)  COM(2011) 244 final.

32

(33)  CdR 269/2011 fin.

33

(34)  Výbor pre prispôsobovanie (Adaptation Committee) bol vytvorený v rámci dohôd z Cancúnu s cieľom ponúknuť účastníkom dohovoru UNFCCC technickú podporu, usmernenie, priestor pre výmenu znalostí a osvedčených postupov a súčinnosť.

34

(35)  Územný prístup k zmenám klímy – TACC.

35

(36)  Stredisko a sieť pre klimatické technológie: http://unfccc.int/ttclear/jsp/CTCN.jsp.

36

Stredisko a sieť pre klimatické technológie

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/27

---

Stanovisko Výboru regiónov „Špecifické regionálne prístupy ku klimatickým zmenám v EÚ na základe príkladu horských regiónov“

2012/C 391/06

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že horské regióny sú veľmi citlivé na klimatické zmeny a je presvedčený, že by sa malo podporovať začlenenie prispôsobovania sa klimatickým zmenám do širšieho projektu zvyšovania individuálnej a kolektívnej odolnosti, ktorý by zohľadnil všetky navzájom nevyhnutne súvisiace environmentálne, energetické a sociálne problematiky; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že horské regióny sú veľmi citlivé na klimatické zmeny a je presvedčený, že by sa malo podporovať začlenenie prispôsobovania sa klimatickým zmenám do širšieho projektu zvyšovania individuálnej a kolektívnej odolnosti, ktorý by zohľadnil všetky navzájom nevyhnutne súvisiace environmentálne, energetické a sociálne problematiky;

| — | konštatuje, že Európska únia zamýšľa v roku 2013 vypracovať adaptačnú stratégiu a pokladá za nevyhnutné začleniť do tejto stratégie miestny a regionálny rozmer v súlade s článkom 174 ZFEÚ, ako aj kapitolu venovanú horským regiónom; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že Európska únia zamýšľa v roku 2013 vypracovať adaptačnú stratégiu a pokladá za nevyhnutné začleniť do tejto stratégie miestny a regionálny rozmer v súlade s článkom 174 ZFEÚ, ako aj kapitolu venovanú horským regiónom;

| — | zdôrazňuje, že nárast zraniteľnosti horských oblastí, ku ktorému by podľa očakávaní malo dôjsť v nasledujúcich desaťročiach, si vyžaduje zvýšené úsilie vedeckého výskumu a kvalitný systém výmeny informácií. Je dôležité, aby v rozpočte Európskej únie na roky 2014 – 2020 boli výslovne vyčlenené prostriedky na prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Je potrebné zaviesť politické opatrenia na zlepšenie dostupnosti a poskytovania služieb všeobecného záujmu v mimoriadne zraniteľných oblastiach; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že nárast zraniteľnosti horských oblastí, ku ktorému by podľa očakávaní malo dôjsť v nasledujúcich desaťročiach, si vyžaduje zvýšené úsilie vedeckého výskumu a kvalitný systém výmeny informácií. Je dôležité, aby v rozpočte Európskej únie na roky 2014 – 2020 boli výslovne vyčlenené prostriedky na prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Je potrebné zaviesť politické opatrenia na zlepšenie dostupnosti a poskytovania služieb všeobecného záujmu v mimoriadne zraniteľných oblastiach;

| — | zdôrazňuje, že mnohé horské oblasti už začali rozvíjať adaptačné stratégie, a preto je naliehavo nutné koordinovať ciele a skúmať výsledky. Je potrebné zosúladiť environmentálne opatrenia, ktoré sú v súčasnosti rozptýlené medzi veľký počet združení, výskumných ústavov a orgánov verejnej správy v horských oblastiach. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že mnohé horské oblasti už začali rozvíjať adaptačné stratégie, a preto je naliehavo nutné koordinovať ciele a skúmať výsledky. Je potrebné zosúladiť environmentálne opatrenia, ktoré sú v súčasnosti rozptýlené medzi veľký počet združení, výskumných ústavov a orgánov verejnej správy v horských oblastiach.

| Spravodajca | Luciano CAVERI (IT/ALDE), člen rady autonómneho regiónu Valle d’Aosta |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Stanovisko z vlastnej iniciatívy |

Spravodajca

Luciano CAVERI (IT/ALDE), člen rady autonómneho regiónu Valle d’Aosta

Referenčný dokument

Stanovisko z vlastnej iniciatívy

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | konštatuje, že v uplynulých rokoch v Európskej únii uzrelo svetlo sveta mnoho odborných publikácií ako aj politických dokumentov a vedeckých projektov, ktoré ukazujú, že horské regióny sú veľmi citlivé na klimatické zmeny, pretože sa tu na malej ploche vyskytujú oblasti odlišujúce sa mierou, expozíciou a vplyvom prúdenia vzduchu. Aj IPCC zaraďuje horské oblasti medzi regióny, ktoré sú najviac ohrozené dôsledkami klimatických zmien (hot spot). V kapitole 13 Agendy 21 (Summit Zeme v Rio de Janeiro, 1992), venovanej osobitne horským regiónom sa ďalej v bode 4 uvádza, že ide o oblasti, ktoré najcitlivejšie reagujú na klimatické zmeny. Táto otázka ostáva naďalej aktuálnou aj v rámci konferencie Rio+20 v júni 2012. Horské oblasti sú najviac zalesnenými oblasťami Európy, vďaka čomu absorbujú veľké množstvo CO2, a podieľajú sa tak aj na zlepšovaní kvality vzduchu tým, že zmierňujú škodlivý dosah znečistenia, a sú dôležité aj z hľadiska vodných zdrojov a krajinných prvkov. Tieto oblasti sú však citlivé na zmenu klímy. Horské oblasti majú spolu s pobrežnými zónami najväčší význam pre cestovný ruch, a to vďaka svojej klíme, biodiverzite, rozmanitosti krajiny, vodným zdrojom, kultúre, architektúre, tradíciám a zvykom; |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že v uplynulých rokoch v Európskej únii uzrelo svetlo sveta mnoho odborných publikácií ako aj politických dokumentov a vedeckých projektov, ktoré ukazujú, že horské regióny sú veľmi citlivé na klimatické zmeny, pretože sa tu na malej ploche vyskytujú oblasti odlišujúce sa mierou, expozíciou a vplyvom prúdenia vzduchu. Aj IPCC zaraďuje horské oblasti medzi regióny, ktoré sú najviac ohrozené dôsledkami klimatických zmien (hot spot). V kapitole 13 Agendy 21 (Summit Zeme v Rio de Janeiro, 1992), venovanej osobitne horským regiónom sa ďalej v bode 4 uvádza, že ide o oblasti, ktoré najcitlivejšie reagujú na klimatické zmeny. Táto otázka ostáva naďalej aktuálnou aj v rámci konferencie Rio+20 v júni 2012. Horské oblasti sú najviac zalesnenými oblasťami Európy, vďaka čomu absorbujú veľké množstvo CO2, a podieľajú sa tak aj na zlepšovaní kvality vzduchu tým, že zmierňujú škodlivý dosah znečistenia, a sú dôležité aj z hľadiska vodných zdrojov a krajinných prvkov. Tieto oblasti sú však citlivé na zmenu klímy. Horské oblasti majú spolu s pobrežnými zónami najväčší význam pre cestovný ruch, a to vďaka svojej klíme, biodiverzite, rozmanitosti krajiny, vodným zdrojom, kultúre, architektúre, tradíciám a zvykom;

| 2. | poukazuje na to, že klimatické zmeny sa dotýkajú všetkých častí Európskej únie a vlastne celého sveta, ale konkrétne účinky na dané územie, a teda potrebné prípravy a odpovede na tieto účinky závisia od širokej škály faktorov. Akékoľvek opatrenia na riešenie klimatických zmien musia preto zohľadniť špecifické podmienky jednotlivých území. Miestne a regionálne orgány zastúpené vo Výbore regiónov sú preto kľúčovými partnermi pri navrhovaní a vykonávaní vhodných riešení; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že klimatické zmeny sa dotýkajú všetkých častí Európskej únie a vlastne celého sveta, ale konkrétne účinky na dané územie, a teda potrebné prípravy a odpovede na tieto účinky závisia od širokej škály faktorov. Akékoľvek opatrenia na riešenie klimatických zmien musia preto zohľadniť špecifické podmienky jednotlivých území. Miestne a regionálne orgány zastúpené vo Výbore regiónov sú preto kľúčovými partnermi pri navrhovaní a vykonávaní vhodných riešení;

| 3. | poukazuje na to, že klimatické zmeny a ich dôsledky patria k hlavným výzvam, ktorým čelia miestne a regionálne orgány v Európskej únii. Prvou prioritou musí byť v tejto súvislosti prijatie nevyhnutných krokov, aby sme sa čo najviac usilovali obmedziť nárast priemernej globálnej teploty (zmiernenie), a aby sme sa tiež na rôznych úrovniach pripravili na tie zmeny, ktoré sú neodvrátiteľné (prispôsobenie); |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že klimatické zmeny a ich dôsledky patria k hlavným výzvam, ktorým čelia miestne a regionálne orgány v Európskej únii. Prvou prioritou musí byť v tejto súvislosti prijatie nevyhnutných krokov, aby sme sa čo najviac usilovali obmedziť nárast priemernej globálnej teploty (zmiernenie), a aby sme sa tiež na rôznych úrovniach pripravili na tie zmeny, ktoré sú neodvrátiteľné (prispôsobenie);

| 4. | zdôrazňuje, že horské oblasti sú pokladnicou biodiverzity, ktorú ohrozujú prudké zmeny podnebia: zo všetkých lokalít spadajúcich do sústavy Natura 2000 sa 43 % nachádza v horských oblastiach a 118 zo 1 148 biologických druhov uvedených v prílohách II a IV smernice o ochrane prirodzených biotopov má spojitosť s horským prostredím (1); |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že horské oblasti sú pokladnicou biodiverzity, ktorú ohrozujú prudké zmeny podnebia: zo všetkých lokalít spadajúcich do sústavy Natura 2000 sa 43 % nachádza v horských oblastiach a 118 zo 1 148 biologických druhov uvedených v prílohách II a IV smernice o ochrane prirodzených biotopov má spojitosť s horským prostredím (1);

| 5. | poukazuje na to, že zmeny podnebia, ktoré sú takmer nepostrehnuteľné v nížinatých oblastiach, sa v horských oblastiach prejavujú oveľa výraznejšie a umožňujú včasne stanoviť diagnózu tendencií klimatického vývoja v širšom meradle, vďaka čomu sú pre vedecký výskum skvelým zdrojom pozorovaní a skúšobným kameňom rozvoja a hodnotenia adaptačných opatrení; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že zmeny podnebia, ktoré sú takmer nepostrehnuteľné v nížinatých oblastiach, sa v horských oblastiach prejavujú oveľa výraznejšie a umožňujú včasne stanoviť diagnózu tendencií klimatického vývoja v širšom meradle, vďaka čomu sú pre vedecký výskum skvelým zdrojom pozorovaní a skúšobným kameňom rozvoja a hodnotenia adaptačných opatrení;

| 6. | opakovane zdôrazňuje, že ku klimatickým zmenám už dochádza. Ich vplyvom sa zvyšuje hydrogeologické riziko (povodne, zosuvy pôdy) a zraniteľnosť osôb a infraštruktúry, znižuje dostupnosť vody, predovšetkým v lete (aj na priľahlých nehorských územiach), mení vodný režim prietoku riek (v alpskom regióne sa očakáva, že bude častejšie dochádzať k maximálnemu naplneniu korýt vodných tokov v zimnom období a k suchám v letných mesiacoch). Ďalej spôsobujú ústup ľadovcov a redukciu permafrostu (od roku 1850 ľadovce zmenšili svoj objem o približne dve tretiny, pričom k výraznému zrýchleniu tohto trendu došlo po roku 1985), obmedzujú trvanie a intenzitu snehovej pokrývky, najmä v pásme do nadmorskej výšky 1 500 m, menia frekvenciu výskytu lavín, ohrozujú biodiverzitu a migráciu zvierat a rastlín, majú za následok zmeny hospodárstva v oblasti cestovného ruchu v zimnom i letnom období a výroby energie z vodných zdrojov, vyvolávajú neistotu v oblasti poľnohospodárskej výroby a spôsobujú škody lesnému hospodárstvu. Alpské prostredie sa vzhľadom na svoj citlivý charakter a tento prudký vývoj klimatických podmienok stalo oblasťou s „trvalým znevýhodnením“. Nárast teploty zaznamenaný v Alpách za uplynulých 150 rokov (+ 1,5 °C) je dvojnásobne vyšší než celosvetová priemerná hodnota + 0,7 °C (2). Zraniteľnosť alpských vodných zdrojov bola v roku 2009 predmetom prieskumu Európskej environmentálnej agentúry (3); |
| --- | --- |

6.

opakovane zdôrazňuje, že ku klimatickým zmenám už dochádza. Ich vplyvom sa zvyšuje hydrogeologické riziko (povodne, zosuvy pôdy) a zraniteľnosť osôb a infraštruktúry, znižuje dostupnosť vody, predovšetkým v lete (aj na priľahlých nehorských územiach), mení vodný režim prietoku riek (v alpskom regióne sa očakáva, že bude častejšie dochádzať k maximálnemu naplneniu korýt vodných tokov v zimnom období a k suchám v letných mesiacoch). Ďalej spôsobujú ústup ľadovcov a redukciu permafrostu (od roku 1850 ľadovce zmenšili svoj objem o približne dve tretiny, pričom k výraznému zrýchleniu tohto trendu došlo po roku 1985), obmedzujú trvanie a intenzitu snehovej pokrývky, najmä v pásme do nadmorskej výšky 1 500 m, menia frekvenciu výskytu lavín, ohrozujú biodiverzitu a migráciu zvierat a rastlín, majú za následok zmeny hospodárstva v oblasti cestovného ruchu v zimnom i letnom období a výroby energie z vodných zdrojov, vyvolávajú neistotu v oblasti poľnohospodárskej výroby a spôsobujú škody lesnému hospodárstvu. Alpské prostredie sa vzhľadom na svoj citlivý charakter a tento prudký vývoj klimatických podmienok stalo oblasťou s „trvalým znevýhodnením“. Nárast teploty zaznamenaný v Alpách za uplynulých 150 rokov (+ 1,5 °C) je dvojnásobne vyšší než celosvetová priemerná hodnota + 0,7 °C (2). Zraniteľnosť alpských vodných zdrojov bola v roku 2009 predmetom prieskumu Európskej environmentálnej agentúry (3);

| 7. | zdôrazňuje, že horské tradície a kultúry sú založené na dôležitej koncepcii, ktorej podstatou je uvedomovanie si environmentálnych obmedzení a príležitostí. Úzke fyzické väzby na konkrétne územie umožnili postupne vypracovať dobre premyslené kritériá udržateľnosti a racionálneho využívania zdrojov. Tieto základné hodnoty možno včleniť do modernej koncepcie pomocou nových technológií, a tým vytvoriť znalosti a modely rozvoja, ktoré budú užitočné nielen pre horské oblasti, ale aj okrajové regióny, a v mnohých prípadoch môžu mať všeobecnú platnosť (ako napr. model partnerstva medzi vidieckymi a mestskými oblasťami RURBAN –TCUM/Eu GR REGIO); |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že horské tradície a kultúry sú založené na dôležitej koncepcii, ktorej podstatou je uvedomovanie si environmentálnych obmedzení a príležitostí. Úzke fyzické väzby na konkrétne územie umožnili postupne vypracovať dobre premyslené kritériá udržateľnosti a racionálneho využívania zdrojov. Tieto základné hodnoty možno včleniť do modernej koncepcie pomocou nových technológií, a tým vytvoriť znalosti a modely rozvoja, ktoré budú užitočné nielen pre horské oblasti, ale aj okrajové regióny, a v mnohých prípadoch môžu mať všeobecnú platnosť (ako napr. model partnerstva medzi vidieckymi a mestskými oblasťami RURBAN –TCUM/Eu GR REGIO);

| 8. | prízvukuje, že klimatické zmeny budú väčšou výzvou pre našu prispôsobivosť než akákoľvek iná prekážka, ktorú musel človek vo svojich dejinách doteraz prekonať, avšak sú len čiastkovým ukazovateľom komplexnejšej krízy životného prostredia a celého ľudstva, ktorá sa týka aj:






  — | dostupnosti obnoviteľných prírodných zdrojov (voda, lesy, zásoby rýb, čerpanie biomasy), |
| --- | --- | --- |

8.

prízvukuje, že klimatické zmeny budú väčšou výzvou pre našu prispôsobivosť než akákoľvek iná prekážka, ktorú musel človek vo svojich dejinách doteraz prekonať, avšak sú len čiastkovým ukazovateľom komplexnejšej krízy životného prostredia a celého ľudstva, ktorá sa týka aj:

—

dostupnosti obnoviteľných prírodných zdrojov (voda, lesy, zásoby rýb, čerpanie biomasy),

| — | poklesu kvality aj kvantity zdrojov a služieb súvisiacich s daným ekosystémom, |
| --- | --- |

—

poklesu kvality aj kvantity zdrojov a služieb súvisiacich s daným ekosystémom,

| — | poklesu biodiverzity, |
| --- | --- |

—

poklesu biodiverzity,

| — | nestabilnosti produkcie potravín (vysoké náklady na energiu z fosílnych zdrojov pri výrobe potravín, zmenšovanie plochy obrábateľnej pôdy, strata rovnováhy cyklov uhlíka, dusíka a fosforu), |
| --- | --- |

—

nestabilnosti produkcie potravín (vysoké náklady na energiu z fosílnych zdrojov pri výrobe potravín, zmenšovanie plochy obrábateľnej pôdy, strata rovnováhy cyklov uhlíka, dusíka a fosforu),

| — | zníženia dostupnosti nerastných surovín, |
| --- | --- |

—

zníženia dostupnosti nerastných surovín,

| — | zníženia dostupnosti lacnej energie z fosílnych zdrojov (maximálne hodnoty ceny ropy), |
| --- | --- |

—

zníženia dostupnosti lacnej energie z fosílnych zdrojov (maximálne hodnoty ceny ropy),

| — | znečistenia ovzdušia, vody, pôdy a hromadenia biologicky neodbúrateľného odpadu, |
| --- | --- |

—

znečistenia ovzdušia, vody, pôdy a hromadenia biologicky neodbúrateľného odpadu,

| — | rastu populácie a migračných tokov (aj v dôsledku klimatických zmien); |
| --- | --- |

—

rastu populácie a migračných tokov (aj v dôsledku klimatických zmien);

| 9. | zdôrazňuje, že tieto problémy vyvolajú rôzne reakcie v hospodárskej a sociálnej oblasti v závislosti od zemepisných regiónov a preto ľutuje, že spomedzi neveľkého počtu projektov, ktoré analyzujú vplyv klimatických zmien na európske hospodárstvo, projekt Spoločného výskumného centra Európskej únie PESETA (2009) nezohľadňuje horské oblasti; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že tieto problémy vyvolajú rôzne reakcie v hospodárskej a sociálnej oblasti v závislosti od zemepisných regiónov a preto ľutuje, že spomedzi neveľkého počtu projektov, ktoré analyzujú vplyv klimatických zmien na európske hospodárstvo, projekt Spoločného výskumného centra Európskej únie PESETA (2009) nezohľadňuje horské oblasti;

| 10. | poukazuje na to, že v bielej knihe o adaptácii na zmenu klímy [COM(2009) 147 final] Európska komisia uznáva regionálnu rozmanitosť dôsledkov klimatických zmien ako aj skutočnosť, že akákoľvek stratégia na prispôsobenie sa im bude úspešná jedine pod podmienkou, že bude založená na spolupráci všetkých úrovní riadenia. Adaptácia je dlhodobým dynamickým procesom, pre ktorý sú nevyhnutné úzke väzby medzi politickými rozhodujúcimi činiteľmi, výskumnými a technickými pracovníkmi, podnikateľmi a miestnymi predstaviteľmi verejnej správy; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že v bielej knihe o adaptácii na zmenu klímy [COM(2009) 147 final] Európska komisia uznáva regionálnu rozmanitosť dôsledkov klimatických zmien ako aj skutočnosť, že akákoľvek stratégia na prispôsobenie sa im bude úspešná jedine pod podmienkou, že bude založená na spolupráci všetkých úrovní riadenia. Adaptácia je dlhodobým dynamickým procesom, pre ktorý sú nevyhnutné úzke väzby medzi politickými rozhodujúcimi činiteľmi, výskumnými a technickými pracovníkmi, podnikateľmi a miestnymi predstaviteľmi verejnej správy;

| 11. | víta skutočnosť, že na jar 2012 bola spustená verejná konzultácia v rámci príprav európskej adaptačnej stratégie, naplánovanej na rok 2013, ako aj platforma CLIMATE-ADAPT, ktorá je užitočným nástrojom na zhromaždenie príkladov osvedčených postupov a plánovanie na regionálnej úrovni a v mestských oblastiach, vrátane sekcie venovanej horským oblastiam; |
| --- | --- |

11.

víta skutočnosť, že na jar 2012 bola spustená verejná konzultácia v rámci príprav európskej adaptačnej stratégie, naplánovanej na rok 2013, ako aj platforma CLIMATE-ADAPT, ktorá je užitočným nástrojom na zhromaždenie príkladov osvedčených postupov a plánovanie na regionálnej úrovni a v mestských oblastiach, vrátane sekcie venovanej horským oblastiam;

Ciele

| 12. | je presvedčený, že by sa malo podporovať začlenenie prispôsobovania sa klimatickým zmenám do širšieho projektu zvyšovania individuálnej a kolektívnej odolnosti, ktorý by zohľadnil všetky navzájom nevyhnutne súvisiace environmentálne, energetické a sociálne problematiky; |
| --- | --- |

12.

je presvedčený, že by sa malo podporovať začlenenie prispôsobovania sa klimatickým zmenám do širšieho projektu zvyšovania individuálnej a kolektívnej odolnosti, ktorý by zohľadnil všetky navzájom nevyhnutne súvisiace environmentálne, energetické a sociálne problematiky;

| 13. | konštatuje, že Európska únia zamýšľa v roku 2013 vypracovať adaptačnú stratégiu a pokladá za nevyhnutné začleniť do tejto stratégie miestny a regionálny rozmer v súlade s článkom 174 ZFEÚ. Bolo by vhodné, aby táto európska adaptačná stratégia obsahovala osobitnú kapitolu venovanú horským regiónom; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že Európska únia zamýšľa v roku 2013 vypracovať adaptačnú stratégiu a pokladá za nevyhnutné začleniť do tejto stratégie miestny a regionálny rozmer v súlade s článkom 174 ZFEÚ. Bolo by vhodné, aby táto európska adaptačná stratégia obsahovala osobitnú kapitolu venovanú horským regiónom;

| 14. | zároveň je dôležité, aby európska adaptačná stratégia obsahovala osobitnú kapitolu o najvzdialenejších regiónoch, ktorých podmienky a špecifiká sú uznané v článku 349 ZFEÚ; |
| --- | --- |

14.

zároveň je dôležité, aby európska adaptačná stratégia obsahovala osobitnú kapitolu o najvzdialenejších regiónoch, ktorých podmienky a špecifiká sú uznané v článku 349 ZFEÚ;

| 15. | zdôrazňuje, že nárast zraniteľnosti horských oblastí, ku ktorému by podľa očakávaní malo dôjsť v nasledujúcich desaťročiach, si vyžaduje zvýšené úsilie vedeckého výskumu a kvalitný systém výmeny informácií. Je dôležité, aby v rozpočte Európskej únie na roky 2014 – 2020 boli výslovne vyčlenené prostriedky na prispôsobenie sa klimatickým zmenám; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že nárast zraniteľnosti horských oblastí, ku ktorému by podľa očakávaní malo dôjsť v nasledujúcich desaťročiach, si vyžaduje zvýšené úsilie vedeckého výskumu a kvalitný systém výmeny informácií. Je dôležité, aby v rozpočte Európskej únie na roky 2014 – 2020 boli výslovne vyčlenené prostriedky na prispôsobenie sa klimatickým zmenám;

| 16. | žiada, aby sa v súvislosti s novými problémami, ktoré vznikajú v dôsledku klimatických zmien, zaviedli politické opatrenia na zlepšenie dostupnosti a poskytovania služieb všeobecného záujmu v mimoriadne zraniteľných oblastiach; |
| --- | --- |

16.

žiada, aby sa v súvislosti s novými problémami, ktoré vznikajú v dôsledku klimatických zmien, zaviedli politické opatrenia na zlepšenie dostupnosti a poskytovania služieb všeobecného záujmu v mimoriadne zraniteľných oblastiach;

| 17. | zdôrazňuje, že opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a zdroje, ktoré sú na to potrebné, musia dostať väčšiu prioritu než opatrenia na prispôsobovanie sa týmto zmenám. Ak nedosiahneme výrazné celosvetové zníženie emisií skleníkových plynov, stanovené v Rámcovom dohovore Organizácie Spojených národov o zmene klímy, nebude možné zabrániť zvyšovaniu globálnej teploty, zmenám klímy a extrémnym klimatickým javom, ktoré budú mať dosah na miestne spoločenstvá; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a zdroje, ktoré sú na to potrebné, musia dostať väčšiu prioritu než opatrenia na prispôsobovanie sa týmto zmenám. Ak nedosiahneme výrazné celosvetové zníženie emisií skleníkových plynov, stanovené v Rámcovom dohovore Organizácie Spojených národov o zmene klímy, nebude možné zabrániť zvyšovaniu globálnej teploty, zmenám klímy a extrémnym klimatickým javom, ktoré budú mať dosah na miestne spoločenstvá;

| 18. | poukazuje na potrebu určiť úzko prepojené činnosti zamerané na riešenie aktuálnych problémov a zvládanie budúcich problémov v oblastiach, ktoré už sú predmetom plánovania EÚ, a uviesť, ktoré z nasledujúcich rozhodnutí by sa v súlade so zásadou subsidiarity mali prijímať v rámci systému miestnej európskej demokracie:






  a) | dosiahnuť maximálnu energetickú účinnosť nových budov a zrealizovať sanáciu jestvujúcich budov; |
| --- | --- | --- |

18.

poukazuje na potrebu určiť úzko prepojené činnosti zamerané na riešenie aktuálnych problémov a zvládanie budúcich problémov v oblastiach, ktoré už sú predmetom plánovania EÚ, a uviesť, ktoré z nasledujúcich rozhodnutí by sa v súlade so zásadou subsidiarity mali prijímať v rámci systému miestnej európskej demokracie:

a)

dosiahnuť maximálnu energetickú účinnosť nových budov a zrealizovať sanáciu jestvujúcich budov;

| b) | zachovať a podporiť také modely výstavby v horských regiónoch a vidieckych oblastiach (spolu s vypracovaním územných plánov a plánov v oblasti prírodných zdrojov), ktoré by umožnili rozvoj miest nezlučiteľný so špekuláciami s pôdou. Tým sa zabráni narúšaniu súčasnej krajiny, ekosystémov, prirodzených prostredí a chránených území, ako aj znečisťovaniu vodných zdrojov a pôdy a podporí sa rozvoj zodpovedného cestovného ruchu a napokon aj zotrvanie miestnych obyvateľov v horských oblastiach; |
| --- | --- |

b)

zachovať a podporiť také modely výstavby v horských regiónoch a vidieckych oblastiach (spolu s vypracovaním územných plánov a plánov v oblasti prírodných zdrojov), ktoré by umožnili rozvoj miest nezlučiteľný so špekuláciami s pôdou. Tým sa zabráni narúšaniu súčasnej krajiny, ekosystémov, prirodzených prostredí a chránených území, ako aj znečisťovaniu vodných zdrojov a pôdy a podporí sa rozvoj zodpovedného cestovného ruchu a napokon aj zotrvanie miestnych obyvateľov v horských oblastiach;

| c) | zaviesť energiu z obnoviteľných zdrojov podľa charakteru územia (solárna termická alebo fotovoltaická, veterná, vodná, z biomasy) až po dosiahnutie energetickej sebestačnosti tam, kde to je možné; potreba integrovaných regionálnych energetických plánov, správa prečerpávacích vodných elektrární v závislosti od produkcie fotovoltaickej energie; |
| --- | --- |

c)

zaviesť energiu z obnoviteľných zdrojov podľa charakteru územia (solárna termická alebo fotovoltaická, veterná, vodná, z biomasy) až po dosiahnutie energetickej sebestačnosti tam, kde to je možné; potreba integrovaných regionálnych energetických plánov, správa prečerpávacích vodných elektrární v závislosti od produkcie fotovoltaickej energie;

| d) | zaviesť energetický audit na komunálnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

d)

zaviesť energetický audit na komunálnej a regionálnej úrovni;

| e) | znižovať objem tokov energie a materiálov v miestnych spoločenstvách pri zachovaní rovnakej životnej úrovne (napríklad: Spoločnosť 2000 W, EHT Zürich); |
| --- | --- |

e)

znižovať objem tokov energie a materiálov v miestnych spoločenstvách pri zachovaní rovnakej životnej úrovne (napríklad: Spoločnosť 2000 W, EHT Zürich);

| f) | znížiť produkciu odpadu a dosiahnuť maximálnu recyklovateľnosť, podporovať výrobu domáceho kompostu z organického odpadu; |
| --- | --- |

f)

znížiť produkciu odpadu a dosiahnuť maximálnu recyklovateľnosť, podporovať výrobu domáceho kompostu z organického odpadu;

| g) | obnoviť miestne potravinové reťazce: kvalitné poľnohospodárstvo a kvalitná živočíšna výroba na podporu hlavne miestnej spotreby a obchod zameraný na turistov; konkrétne podporiť pôdoochranné poľnohospodárstvo (v rámci ktorého sa pôda neobrába alebo sa obrába len minimálne) a ekologickú rastlinnú a živočíšnu výrobu; |
| --- | --- |

g)

obnoviť miestne potravinové reťazce: kvalitné poľnohospodárstvo a kvalitná živočíšna výroba na podporu hlavne miestnej spotreby a obchod zameraný na turistov; konkrétne podporiť pôdoochranné poľnohospodárstvo (v rámci ktorého sa pôda neobrába alebo sa obrába len minimálne) a ekologickú rastlinnú a živočíšnu výrobu;

| h) | riadiť správu lesov v závislosti od čerpania drevnej biomasy na energetické a stavebné účely a pozorne pritom sledovať tlaky pod vplyvom klimatických zmien, prispôsobiť kapacitu teplární na biomasu tak, aby ich spotreba nepresahovala očakávanú ročnú lesnú produkciu; zachovať ochranné lesné pásma; podporiť udržateľné lesné hospodárstvo na produkciu dreva a biomasy, ktoré sú hospodárskymi zdrojmi týchto oblastí; |
| --- | --- |

h)

riadiť správu lesov v závislosti od čerpania drevnej biomasy na energetické a stavebné účely a pozorne pritom sledovať tlaky pod vplyvom klimatických zmien, prispôsobiť kapacitu teplární na biomasu tak, aby ich spotreba nepresahovala očakávanú ročnú lesnú produkciu; zachovať ochranné lesné pásma; podporiť udržateľné lesné hospodárstvo na produkciu dreva a biomasy, ktoré sú hospodárskymi zdrojmi týchto oblastí;

| i) | výrazne obmedziť zaberanie pôdy na výstavbu a infraštruktúru; |
| --- | --- |

i)

výrazne obmedziť zaberanie pôdy na výstavbu a infraštruktúru;

| j) | znížiť požiadavky na mobilitu rozvojom informačných sietí a IKT, služieb v oblasti informačných technológií a práce na diaľku (čo by umožnilo opätovne osídľovať opustené horské oblasti a zaručiť lepšie využitie týchto oblastí pre cestovný ruch); |
| --- | --- |

j)

znížiť požiadavky na mobilitu rozvojom informačných sietí a IKT, služieb v oblasti informačných technológií a práce na diaľku (čo by umožnilo opätovne osídľovať opustené horské oblasti a zaručiť lepšie využitie týchto oblastí pre cestovný ruch);

| k) | podporovať environmentálne zodpovedný a udržateľný cestovný ruch; vytvoriť európske stredisko na monitorovanie cestovného ruchu, rozvíjať agroturistiku; |
| --- | --- |

k)

podporovať environmentálne zodpovedný a udržateľný cestovný ruch; vytvoriť európske stredisko na monitorovanie cestovného ruchu, rozvíjať agroturistiku;

| l) | podporovať ekologické hospodárstvo a inovácie v horskom prostredí v oblasti energetiky, elektroniky, systémov kontroly a monitorovania, vedecký výskum a centrá univerzitného vzdelávania; |
| --- | --- |

l)

podporovať ekologické hospodárstvo a inovácie v horskom prostredí v oblasti energetiky, elektroniky, systémov kontroly a monitorovania, vedecký výskum a centrá univerzitného vzdelávania;

| m) | vzdelávanie a kultúra: zvyšovať informovanosť verejnosti o naliehavosti problematiky klimatických zmien je nevyhnutným predpokladom kvalitných opatrení v oblasti klímy a adaptačnej stratégie; preto bude potrebné podporovať začleňovanie environmentálnych tém do učebných plánov a verejných osvetových kampaní, napríklad vytvoriť regionálne „kontaktné miesta pre prispôsobovanie sa klimatickým zmenám“ poverené úlohou vypracovať stratégie prispôsobené miestnemu kontextu a informovať občanov; Napríklad: austrálske výskumné stredisko pre prispôsobenie sa klimatickým zmenám Victorian Centre for Climate Change Adaptation Research (VCCCAR – www.vcccar.org.au) integruje na miestnej úrovni rozsiahlejšiu národnú politiku, ktorú koncipovalo ústredné stredisko National Climate Change Adaptation Research Facility (NCCARF – www.nccarf.edu.au); |
| --- | --- |

m)

vzdelávanie a kultúra: zvyšovať informovanosť verejnosti o naliehavosti problematiky klimatických zmien je nevyhnutným predpokladom kvalitných opatrení v oblasti klímy a adaptačnej stratégie; preto bude potrebné podporovať začleňovanie environmentálnych tém do učebných plánov a verejných osvetových kampaní, napríklad vytvoriť regionálne „kontaktné miesta pre prispôsobovanie sa klimatickým zmenám“ poverené úlohou vypracovať stratégie prispôsobené miestnemu kontextu a informovať občanov; Napríklad: austrálske výskumné stredisko pre prispôsobenie sa klimatickým zmenám Victorian Centre for Climate Change Adaptation Research (VCCCAR – www.vcccar.org.au) integruje na miestnej úrovni rozsiahlejšiu národnú politiku, ktorú koncipovalo ústredné stredisko National Climate Change Adaptation Research Facility (NCCARF – www.nccarf.edu.au);

| n) | programy v oblasti civilnej ochrany a predchádzania klimatickým zmenám, prostredníctvom infraštruktúr, systémov meteorologických a hydrologických predpovedí a včasného varovania, rýchlej výmeny informácií s verejnosťou, cvičení ako predchádzať škodám a zachraňovať osoby. |
| --- | --- |

n)

programy v oblasti civilnej ochrany a predchádzania klimatickým zmenám, prostredníctvom infraštruktúr, systémov meteorologických a hydrologických predpovedí a včasného varovania, rýchlej výmeny informácií s verejnosťou, cvičení ako predchádzať škodám a zachraňovať osoby.

| 19. | zdôrazňuje, že mnohé horské oblasti už začali rozvíjať adaptačné stratégie, a preto je naliehavo nutné koordinovať ciele a skúmať výsledky. Je potrebné zosúladiť environmentálne opatrenia, ktoré sú v súčasnosti rozptýlené medzi veľký počet združení, výskumných ústavov a orgánov verejnej správy v horských oblastiach; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že mnohé horské oblasti už začali rozvíjať adaptačné stratégie, a preto je naliehavo nutné koordinovať ciele a skúmať výsledky. Je potrebné zosúladiť environmentálne opatrenia, ktoré sú v súčasnosti rozptýlené medzi veľký počet združení, výskumných ústavov a orgánov verejnej správy v horských oblastiach;

| 20. | žiada, aby sa monitorovali dosiahnuté výsledky prostredníctvom vypracovania ukazovateľov účinnosti opatrení, dosiahnutej výkonnosti a zjednotenej konzultačnej databázy na vyhľadávanie projektov a energetického katastra; |
| --- | --- |

20.

žiada, aby sa monitorovali dosiahnuté výsledky prostredníctvom vypracovania ukazovateľov účinnosti opatrení, dosiahnutej výkonnosti a zjednotenej konzultačnej databázy na vyhľadávanie projektov a energetického katastra;

| 21. | na záver zdôrazňuje, že príčinami a dôsledkami zmeny klímy sa treba zaoberať na všetkých úrovniach, z hľadiska rôznych zemepisných spoločenstiev a na celosvetovej úrovni. Často sú to práve tie najchudobnejšie spoločenstvá, ktoré sú ako prvé vystavené negatívnym dôsledkom zmeny klímy a potrebujú osobitnú pomoc. Európska únia a členské štáty by mali vyčleniť prostriedky na zmiernenie a prispôsobenie podľa priorít stanovených v dohodnutých stratégiách a medzinárodných zmluvách a využívať ich na takej úrovni, na ktorej budú najefektívnejšie. Z tohto dôvodu by mali byť miestne a regionálne orgány zapojené do prípravy opatrení na zmiernenie zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, aby boli maximálne využité ich znalosti a skúsenosti a ich blízkosť k občanom. |
| --- | --- |

21.

na záver zdôrazňuje, že príčinami a dôsledkami zmeny klímy sa treba zaoberať na všetkých úrovniach, z hľadiska rôznych zemepisných spoločenstiev a na celosvetovej úrovni. Často sú to práve tie najchudobnejšie spoločenstvá, ktoré sú ako prvé vystavené negatívnym dôsledkom zmeny klímy a potrebujú osobitnú pomoc. Európska únia a členské štáty by mali vyčleniť prostriedky na zmiernenie a prispôsobenie podľa priorít stanovených v dohodnutých stratégiách a medzinárodných zmluvách a využívať ich na takej úrovni, na ktorej budú najefektívnejšie. Z tohto dôvodu by mali byť miestne a regionálne orgány zapojené do prípravy opatrení na zmiernenie zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, aby boli maximálne využité ich znalosti a skúsenosti a ich blízkosť k občanom.

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Európska environmentálna agentúra (EEA): „Europe's ecological backbone: Recognising the true value of our mountains“, správa 6/2010.

1

(2)  JRC/WHO, „Impacts of Europe's changing climate“, správa 4/2008: http://www.eea.europa.eu/publications/eea_report_2008_4.

2

(3)  EEA, „Regional climate change and adaptation. The Alps facing the challenge of changing water resources“, správa 8/2009.

3

---

III Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

97. plenárne zasadnutie v dňoch 8., 9. a 10. októbra 2012

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/31

---

Stanovisko Výboru regiónov „Nový viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2013“

2012/C 391/07

VÝBOR REGIÓNOV

| — | varuje pred takým scenárom, ktorý by viedol k odloženiu dohody o viacročnom finančnom rámci (VFR) na neskôr než na začiatok roka 2013; |
| --- | --- |

—

varuje pred takým scenárom, ktorý by viedol k odloženiu dohody o viacročnom finančnom rámci (VFR) na neskôr než na začiatok roka 2013;

| — | zdôrazňuje, že veľká časť verejných investícií v členských štátoch závisí od štrukturálnych fondov, a pripomína záväzky, ktoré členské štáty prijali v rámci Paktu pre rast a zamestnanosť uzavretého na zasadnutí Európskej rady 28. a 29. júna 2012; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že veľká časť verejných investícií v členských štátoch závisí od štrukturálnych fondov, a pripomína záväzky, ktoré členské štáty prijali v rámci Paktu pre rast a zamestnanosť uzavretého na zasadnutí Európskej rady 28. a 29. júna 2012;

| — | na základe aktualizovaného návrhu Komisie zo 6. júla 2012 podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby budúci rozpočet predstavoval minimálne 1,14 % HND EÚ (s prihliadnutím na pristúpenie Chorvátska); |
| --- | --- |

—

na základe aktualizovaného návrhu Komisie zo 6. júla 2012 podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby budúci rozpočet predstavoval minimálne 1,14 % HND EÚ (s prihliadnutím na pristúpenie Chorvátska);

| — | ľutuje, že veľká väčšina otázok, ktoré spadajú do rokovacieho rámca Rady, vrátane akejkoľvek formy makroekonomickej podmienenosti, sú otázky, pri ktorých by sa malo uplatňovať spolurozhodovanie, a nie postup schvaľovania; |
| --- | --- |

—

ľutuje, že veľká väčšina otázok, ktoré spadajú do rokovacieho rámca Rady, vrátane akejkoľvek formy makroekonomickej podmienenosti, sú otázky, pri ktorých by sa malo uplatňovať spolurozhodovanie, a nie postup schvaľovania;

| — | nesúhlasí s tým, že metóda rozdeľovania národných dotácií a maximálna výška pridelených prostriedkov v oblasti politiky súdržnosti a rozvoja vidieka sú súčasťou rokovacieho rámca Rady; domnieva sa, že tu ide o oblasť spolurozhodovania a tiež o oblasť povinnej konzultácie s VR, a vyhradzuje si možnosť obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie, ak Európska komisia nepredloží taký legislatívny návrh, ku ktorému môže výbor zaujať stanovisko; |
| --- | --- |

—

nesúhlasí s tým, že metóda rozdeľovania národných dotácií a maximálna výška pridelených prostriedkov v oblasti politiky súdržnosti a rozvoja vidieka sú súčasťou rokovacieho rámca Rady; domnieva sa, že tu ide o oblasť spolurozhodovania a tiež o oblasť povinnej konzultácie s VR, a vyhradzuje si možnosť obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie, ak Európska komisia nepredloží taký legislatívny návrh, ku ktorému môže výbor zaujať stanovisko;

| — | oceňuje súčasný systém rokovania v Rade umožňujúci zaoberať sa v rámci rokovaní súčasne výdavkami aj zdrojmi a potvrdzuje, že súhlasí so zavedením dvoch nových vlastných zdrojov, ktoré navrhuje Komisia, t. j. zdroja založeného na DPH a novej dane z finančných transakcií (DFT); |
| --- | --- |

—

oceňuje súčasný systém rokovania v Rade umožňujúci zaoberať sa v rámci rokovaní súčasne výdavkami aj zdrojmi a potvrdzuje, že súhlasí so zavedením dvoch nových vlastných zdrojov, ktoré navrhuje Komisia, t. j. zdroja založeného na DPH a novej dane z finančných transakcií (DFT);

| — | plne podporuje návrh Rady zmeniť politiku súdržnosti skôr na podokruh než na podstrop a opätovne žiada, aby sa zvýšili prostriedky, ktoré boli na ňu vyčlenené (aspoň do takej výšky, aká bola stanovená na obdobie rokov 2007 – 2013), a potvrdzuje svoju podporu návrhu zaviesť novú kategóriu tzv. regiónov v etape prechodu; |
| --- | --- |

—

plne podporuje návrh Rady zmeniť politiku súdržnosti skôr na podokruh než na podstrop a opätovne žiada, aby sa zvýšili prostriedky, ktoré boli na ňu vyčlenené (aspoň do takej výšky, aká bola stanovená na obdobie rokov 2007 – 2013), a potvrdzuje svoju podporu návrhu zaviesť novú kategóriu tzv. regiónov v etape prechodu;

| — | oceňuje návrh Rady začleniť programy Galileo, ITER a GMES do okruhu 1, a opätovne požaduje, aby bol Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii takisto začlenený do VFR. |
| --- | --- |

—

oceňuje návrh Rady začleniť programy Galileo, ITER a GMES do okruhu 1, a opätovne požaduje, aby bol Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii takisto začlenený do VFR.

| Hlavná spravodajkyňa | Mercedes BRESSO (IT/SES), členka zastupiteľstva regiónu Piemonte |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Zmenený a doplnený návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
  COM(2012) 388 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Program zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020
  COM(2012) 42 final |

Hlavná spravodajkyňa

Mercedes BRESSO (IT/SES), členka zastupiteľstva regiónu Piemonte

Referenčné dokumenty

Zmenený a doplnený návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020

COM(2012) 388 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Program zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020

COM(2012) 42 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | berie na vedomie, že Komisia uverejnila 6. júla 2012 zmenený a doplnený návrh nariadenia Rady týkajúci sa viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020, v ktorom zohľadnila tak pristúpenie Chorvátska, ako aj výpočty na základe najnovších štatistík (2007 – 2009); |
| --- | --- |

1.

berie na vedomie, že Komisia uverejnila 6. júla 2012 zmenený a doplnený návrh nariadenia Rady týkajúci sa viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020, v ktorom zohľadnila tak pristúpenie Chorvátska, ako aj výpočty na základe najnovších štatistík (2007 – 2009);

| 2. | víta skutočnosť, že 13. júna 2012 bolo na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu prijaté uznesenie o viacročnom finančnom rámci a vlastných zdrojoch, a oceňuje, že sa v ňom zdôraznilo, že rozpočet EÚ je naozaj na 94 % investičným rozpočtom a že jej administratívne výdavky sú proporčne veľmi nízke. Poukazuje na multiplikačný a pákový efekt, ktorý majú tieto investície v podobe spolufinancovania zo strany súkromných a verejných subjektov na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, a zdôrazňuje nezastupiteľnú úlohu, ktorú rozpočet EÚ zohráva ako stabilný viacročný zdroj verejných financií na podporu rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

2.

víta skutočnosť, že 13. júna 2012 bolo na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu prijaté uznesenie o viacročnom finančnom rámci a vlastných zdrojoch, a oceňuje, že sa v ňom zdôraznilo, že rozpočet EÚ je naozaj na 94 % investičným rozpočtom a že jej administratívne výdavky sú proporčne veľmi nízke. Poukazuje na multiplikačný a pákový efekt, ktorý majú tieto investície v podobe spolufinancovania zo strany súkromných a verejných subjektov na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, a zdôrazňuje nezastupiteľnú úlohu, ktorú rozpočet EÚ zohráva ako stabilný viacročný zdroj verejných financií na podporu rastu a zamestnanosti;

Prebiehajúce medziinštitucionálne rokovania

| 3. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasným vývojom rokovaní v Rade v súvislosti s celkovou výškou viacročného finančného rámca (VFR), obsahom politík a zdrojmi. Tento vývoj by mohol ohroziť zachovanie prostriedkov pre tri kategórie regiónov definované v rámci politiky súdržnosti. Dúfa teda, že bude možné dospieť k pozitívnemu výsledku ešte pred mimoriadnym summitom EÚ, ktorý sa uskutoční 22. a 23. novembra 2012. Pomohlo by to ukončiť patovú situáciu medzi dvoma zákonodarcami, čím by sa zabránilo zdržaniu, ktoré by uškodilo Európskej únii, a stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa mohla bez meškania uplatňovať; |
| --- | --- |

3.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasným vývojom rokovaní v Rade v súvislosti s celkovou výškou viacročného finančného rámca (VFR), obsahom politík a zdrojmi. Tento vývoj by mohol ohroziť zachovanie prostriedkov pre tri kategórie regiónov definované v rámci politiky súdržnosti. Dúfa teda, že bude možné dospieť k pozitívnemu výsledku ešte pred mimoriadnym summitom EÚ, ktorý sa uskutoční 22. a 23. novembra 2012. Pomohlo by to ukončiť patovú situáciu medzi dvoma zákonodarcami, čím by sa zabránilo zdržaniu, ktoré by uškodilo Európskej únii, a stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa mohla bez meškania uplatňovať;

| 4. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že medzi záväzkami, ktoré členské štáty prijali v rámci Paktu pre rast a zamestnanosť uzavretého na zasadnutí Európskej rady 28. a 29. júna 2012, a niektorými ich postojmi počas rokovaní existuje zjavný nesúlad; |
| --- | --- |

4.

v tejto súvislosti zdôrazňuje, že medzi záväzkami, ktoré členské štáty prijali v rámci Paktu pre rast a zamestnanosť uzavretého na zasadnutí Európskej rady 28. a 29. júna 2012, a niektorými ich postojmi počas rokovaní existuje zjavný nesúlad;

| 5. | pripomína, že vzhľadom na závažnosť hospodárskej a sociálnej krízy, ktorá zasiahla EÚ, je obzvlášť naliehavé začať programy v roku 2014, pretože len tak bude možné využiť európske fondy, ktoré sú nevyhnutné pre realizáciu investícií v členských štátoch, regiónoch a mestách; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že vzhľadom na závažnosť hospodárskej a sociálnej krízy, ktorá zasiahla EÚ, je obzvlášť naliehavé začať programy v roku 2014, pretože len tak bude možné využiť európske fondy, ktoré sú nevyhnutné pre realizáciu investícií v členských štátoch, regiónoch a mestách;

| 6. | zdôrazňuje, že rozpočet EÚ sa v porovnaní s rozpočtom členských štátov zmenšil, hoci Lisabonskou zmluvou sa zároveň rozšírili právomoci a úlohy Európskej únie, najmä pokiaľ ide o vonkajšiu činnosť (článok 27 ods. 3 Zmluvy o EÚ), klimatické zmeny (článok 191 ZFEÚ), energetiku (článok 194 ZFEÚ), šport (článok 165 ZFEÚ), vesmír (článok 189 ZFEÚ), cestovný ruch (článok 195 ZFEÚ) a civilnú ochranu (článok 196 ZFEÚ); |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že rozpočet EÚ sa v porovnaní s rozpočtom členských štátov zmenšil, hoci Lisabonskou zmluvou sa zároveň rozšírili právomoci a úlohy Európskej únie, najmä pokiaľ ide o vonkajšiu činnosť (článok 27 ods. 3 Zmluvy o EÚ), klimatické zmeny (článok 191 ZFEÚ), energetiku (článok 194 ZFEÚ), šport (článok 165 ZFEÚ), vesmír (článok 189 ZFEÚ), cestovný ruch (článok 195 ZFEÚ) a civilnú ochranu (článok 196 ZFEÚ);

| 7. | zdôrazňuje, že veľká časť verejných investícií v členských štátoch závisí od štrukturálnych fondov, ktoré v 13 členských štátoch predstavujú viac než 30 % verejných investícií a v 6 členských štátoch viac než 60 %; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že veľká časť verejných investícií v členských štátoch závisí od štrukturálnych fondov, ktoré v 13 členských štátoch predstavujú viac než 30 % verejných investícií a v 6 členských štátoch viac než 60 %;

| 8. | uznáva, že zmluvy (článok 312 ZFEÚ) obsahujú špecifické ustanovenia pre prípad, že by VFR nebol prijatý do konca roka 2013, keď prestane platiť právny základ pre všetky viacročné výdavkové programy EÚ s výnimkou prvého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Zdôrazňuje, že medzi týmito špecifickými ustanoveniami zmluvy je uvedená i právna povinnosť zložiek rozpočtového orgánu pokračovať v rokovaniach. Upozorňuje však, že prijať nové sektorové programy bez nariadenia o VFR alebo predĺžiť súčasné programy by mohlo byť mimoriadne zložité; |
| --- | --- |

8.

uznáva, že zmluvy (článok 312 ZFEÚ) obsahujú špecifické ustanovenia pre prípad, že by VFR nebol prijatý do konca roka 2013, keď prestane platiť právny základ pre všetky viacročné výdavkové programy EÚ s výnimkou prvého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Zdôrazňuje, že medzi týmito špecifickými ustanoveniami zmluvy je uvedená i právna povinnosť zložiek rozpočtového orgánu pokračovať v rokovaniach. Upozorňuje však, že prijať nové sektorové programy bez nariadenia o VFR alebo predĺžiť súčasné programy by mohlo byť mimoriadne zložité;

| 9. | varuje pred takým scenárom, ktorý by viedol k odloženiu dohody o VFR na neskôr než na začiatok roka 2013, pretože by to znemožnilo plánovanie programov a pridelenie finančných prostriedkov zo spoločného strategického rámca po roku 2014, čo by malo negatívny dosah na európsku hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Domnieva sa, že odloženie dohody o VFR na neskôr než na začiatok roka 2013 by spochybnilo aj programové obdobie 2014 – 2020, ktoré Komisia, Európsky parlament a Rada doposiaľ plánovali, a že by bolo potrebné prehodnotiť možnosť, ktorú pôvodne odporúčal VR, t. j. programové obdobie 5+5 rokov po prechodnom období jedného roka alebo dvoch rokov; |
| --- | --- |

9.

varuje pred takým scenárom, ktorý by viedol k odloženiu dohody o VFR na neskôr než na začiatok roka 2013, pretože by to znemožnilo plánovanie programov a pridelenie finančných prostriedkov zo spoločného strategického rámca po roku 2014, čo by malo negatívny dosah na európsku hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Domnieva sa, že odloženie dohody o VFR na neskôr než na začiatok roka 2013 by spochybnilo aj programové obdobie 2014 – 2020, ktoré Komisia, Európsky parlament a Rada doposiaľ plánovali, a že by bolo potrebné prehodnotiť možnosť, ktorú pôvodne odporúčal VR, t. j. programové obdobie 5+5 rokov po prechodnom období jedného roka alebo dvoch rokov;

| 10. | opakuje svoj názor, že EÚ musí mať dôveryhodný rozpočet vo výške najmenej 1 % HND EÚ, aby mohla plniť hlavné ciele Únie v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a potrebami miestnych a regionálnych územných celkov. Pripomína, že Rada stanovila v roku 2000 strop vlastných zdrojov na 1,29 % HND pre viazané rozpočtové prostriedky a 1,23 % pre platobné rozpočtové prostriedky. Zdôrazňuje, že odvtedy sa rozdiel medzi stropom vlastných zdrojov a stropom stanoveným vo VFR neustále zvyšuje a predstavuje 25 %. Okrem toho zdôrazňuje, že VFR stanovuje iba hornú hranicu výdavkov, zatiaľ čo ročný rozpočet EÚ nikdy ani zďaleka nedosahoval túto hranicu, ani pokiaľ ide o záväzky, ani pokiaľ ide o platby. VR preto na základe aktualizovaného návrhu Komisie zo 6. júla 2012 podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby budúci rozpočet predstavoval 1,14 % HND EÚ (s prihliadnutím na pristúpenie Chorvátska); |
| --- | --- |

10.

opakuje svoj názor, že EÚ musí mať dôveryhodný rozpočet vo výške najmenej 1 % HND EÚ, aby mohla plniť hlavné ciele Únie v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a potrebami miestnych a regionálnych územných celkov. Pripomína, že Rada stanovila v roku 2000 strop vlastných zdrojov na 1,29 % HND pre viazané rozpočtové prostriedky a 1,23 % pre platobné rozpočtové prostriedky. Zdôrazňuje, že odvtedy sa rozdiel medzi stropom vlastných zdrojov a stropom stanoveným vo VFR neustále zvyšuje a predstavuje 25 %. Okrem toho zdôrazňuje, že VFR stanovuje iba hornú hranicu výdavkov, zatiaľ čo ročný rozpočet EÚ nikdy ani zďaleka nedosahoval túto hranicu, ani pokiaľ ide o záväzky, ani pokiaľ ide o platby. VR preto na základe aktualizovaného návrhu Komisie zo 6. júla 2012 podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby budúci rozpočet predstavoval 1,14 % HND EÚ (s prihliadnutím na pristúpenie Chorvátska);

| 11. | oceňuje, že v rokovacom rámci z 18. septembra 2012 sa zrušuje návrh ukončiť program potravinovej pomoci pre ľudí v núdzi. Ľutuje však, že otázka rozpočtu na tento program ostáva nevyjasnená, a opakuje, že sa zasadzuje za to, aby tento program zostal v okruhu 2 VFR; |
| --- | --- |

11.

oceňuje, že v rokovacom rámci z 18. septembra 2012 sa zrušuje návrh ukončiť program potravinovej pomoci pre ľudí v núdzi. Ľutuje však, že otázka rozpočtu na tento program ostáva nevyjasnená, a opakuje, že sa zasadzuje za to, aby tento program zostal v okruhu 2 VFR;

| 12. | víta určité aspekty diskusného dokumentu cyperského predsedníctva (z 30.augusta 2012), má však určité obavy v spojitosti s návrhmi o politike súdržnosti, najmä v súvislosti s oprávnenosťou tzv. záchranných sietí pre regióny a členské štáty, ich rozsahom a pokrytím, a odmieta neadekvátne úpravy pre regióny v etape prechodu a rozvinutejšie regióny; |
| --- | --- |

12.

víta určité aspekty diskusného dokumentu cyperského predsedníctva (z 30.augusta 2012), má však určité obavy v spojitosti s návrhmi o politike súdržnosti, najmä v súvislosti s oprávnenosťou tzv. záchranných sietí pre regióny a členské štáty, ich rozsahom a pokrytím, a odmieta neadekvátne úpravy pre regióny v etape prechodu a rozvinutejšie regióny;

Oblasti spolurozhodovania

| 13. | ľutuje, že veľká väčšina otázok, ktoré spadajú do rokovacieho rámca Rady (znenie z 19. júna 2012), konkrétne body 21 až 47 a 53 až 78, sú otázky, pri ktorých by sa malo uplatňovať spolurozhodovanie, a nie postup schvaľovania. Zdôrazňuje, že Európsky parlament musí byť v plnom rozsahu zapojený do prebiehajúcich rokovaní; |
| --- | --- |

13.

ľutuje, že veľká väčšina otázok, ktoré spadajú do rokovacieho rámca Rady (znenie z 19. júna 2012), konkrétne body 21 až 47 a 53 až 78, sú otázky, pri ktorých by sa malo uplatňovať spolurozhodovanie, a nie postup schvaľovania. Zdôrazňuje, že Európsky parlament musí byť v plnom rozsahu zapojený do prebiehajúcich rokovaní;

| 14. | nesúhlasí s tým, že metóda rozdeľovania národných dotácií a maximálna výška pridelených prostriedkov v oblasti politiky súdržnosti a rozvoja vidieka sú súčasťou rokovacieho rámca Rady (body 30 až 45), ale nefigurujú v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach pre päť fondov spoločného strategického rámca. Vyjadruje tiež počudovanie nad tým, že v bode 35 rokovacieho rámca z 18. septembra 2012 sa pri rozdeľovaní prostriedkov zo štrukturálnych fondov medzi členské štáty zohľadňujú ciele stratégie Európa 2020. Núka sa otázka, či tieto ciele skutočne predstavujú rozvojové potreby regiónov, ale vyvstávajú tu aj dôležité otázky v súvislosti s riadením a metodikou, keďže pri navrhovaní týchto cieľov v roku 2010 sa určite nepočítalo s tým, že budú zohrávať takúto úlohu pri rozdeľovaní prostriedkov; |
| --- | --- |

14.

nesúhlasí s tým, že metóda rozdeľovania národných dotácií a maximálna výška pridelených prostriedkov v oblasti politiky súdržnosti a rozvoja vidieka sú súčasťou rokovacieho rámca Rady (body 30 až 45), ale nefigurujú v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach pre päť fondov spoločného strategického rámca. Vyjadruje tiež počudovanie nad tým, že v bode 35 rokovacieho rámca z 18. septembra 2012 sa pri rozdeľovaní prostriedkov zo štrukturálnych fondov medzi členské štáty zohľadňujú ciele stratégie Európa 2020. Núka sa otázka, či tieto ciele skutočne predstavujú rozvojové potreby regiónov, ale vyvstávajú tu aj dôležité otázky v súvislosti s riadením a metodikou, keďže pri navrhovaní týchto cieľov v roku 2010 sa určite nepočítalo s tým, že budú zohrávať takúto úlohu pri rozdeľovaní prostriedkov;

| 15. | domnieva sa, že v súlade s článkom 177 ZFEÚ tu nejde len o oblasť spolurozhodovania, ale tiež o oblasť povinnej konzultácie s VR, a že teda v mene ochrany svojich výhradných práv podľa článku 263 tretieho odseku ZFEÚ bude VR ďalej posudzovať právny kontext v tejto súvislosti a vyhradzuje si možnosť obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie, ak Európska komisia nepredloží taký legislatívny návrh, ku ktorému môže výbor zaujať stanovisko; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že v súlade s článkom 177 ZFEÚ tu nejde len o oblasť spolurozhodovania, ale tiež o oblasť povinnej konzultácie s VR, a že teda v mene ochrany svojich výhradných práv podľa článku 263 tretieho odseku ZFEÚ bude VR ďalej posudzovať právny kontext v tejto súvislosti a vyhradzuje si možnosť obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie, ak Európska komisia nepredloží taký legislatívny návrh, ku ktorému môže výbor zaujať stanovisko;

| 16. | v nadväznosti na svoje stanoviská prijaté začiatkom roku 2012 k rôznym legislatívnym návrhom Európskej komisie:






  a. | pokiaľ ide o podokruh 1b a fondy spoločného strategického rámca (SSR): opätovne potvrdzuje svoju podporu návrhu zaviesť novú kategóriu tzv. regiónov v etape prechodu, ako aj potrebu zohľadniť špecifické podmienky najvzdialenejších regiónov pri prístupe k fondom, a to v súlade s článkom 349 ZFEÚ (rokovací rámec, bod 25), stanoviť hornú hranicu pre európsku územnú spoluprácu na 300 km s výnimkou najvzdialenejších regiónov, na ktoré sa toto kritérium nevzťahuje (tamže, bod 27), vytvoriť „záchrannú sieť“ pre regióny, ktoré už nebudú spadať do cieľa Konvergencia, vo výške najmenej dvoch tretín ich dotácie na obdobie rokov 2007 – 2013 (tamže, bod 44). Takisto podporuje návrh Európskej komisie týkajúci sa miery spolufinancovania, okrem jej zvýšenia na 85 % pre programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca, a podporuje tiež návrh, aby sa miera spolufinancovania uplatňovaná pri medziregionálnej spolupráci v najvzdialenejších regiónoch zvýšila z 50 % na 85 % (tamže, bod 46), ako aj návrh, aby program potravinovej pomoci pre ľudí v núdzi radšej zostal v okruhu 2 VFR, a nebol začlenený do pôsobnosti Európskeho sociálneho fondu v rámci okruhu 1 (tamže, bod 48), návrh zvýšiť mieru spolufinancovania o 10 percentuálnych bodov v prípade členských štátov, ktoré majú prechodné rozpočtové problémy (tamže, bod 47, možnosť a)), vytvoriť SSR pre štrukturálne fondy, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo (EFNRH) (tamže, bod 65), stanoviť výšku predbežného financovania v roku 2014 na 2 %, v roku 2015 na 3 % a v roku 2016 na 3 % (tamže, bod 75) a návrh, aby DPH bola oprávneným výdavkom na účely výpočtu príspevku z fondov SSR (tamže, bod 78, možnosť c); |
| --- | --- | --- |

16.

v nadväznosti na svoje stanoviská prijaté začiatkom roku 2012 k rôznym legislatívnym návrhom Európskej komisie:

a.

pokiaľ ide o podokruh 1b a fondy spoločného strategického rámca (SSR): opätovne potvrdzuje svoju podporu návrhu zaviesť novú kategóriu tzv. regiónov v etape prechodu, ako aj potrebu zohľadniť špecifické podmienky najvzdialenejších regiónov pri prístupe k fondom, a to v súlade s článkom 349 ZFEÚ (rokovací rámec, bod 25), stanoviť hornú hranicu pre európsku územnú spoluprácu na 300 km s výnimkou najvzdialenejších regiónov, na ktoré sa toto kritérium nevzťahuje (tamže, bod 27), vytvoriť „záchrannú sieť“ pre regióny, ktoré už nebudú spadať do cieľa Konvergencia, vo výške najmenej dvoch tretín ich dotácie na obdobie rokov 2007 – 2013 (tamže, bod 44). Takisto podporuje návrh Európskej komisie týkajúci sa miery spolufinancovania, okrem jej zvýšenia na 85 % pre programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca, a podporuje tiež návrh, aby sa miera spolufinancovania uplatňovaná pri medziregionálnej spolupráci v najvzdialenejších regiónoch zvýšila z 50 % na 85 % (tamže, bod 46), ako aj návrh, aby program potravinovej pomoci pre ľudí v núdzi radšej zostal v okruhu 2 VFR, a nebol začlenený do pôsobnosti Európskeho sociálneho fondu v rámci okruhu 1 (tamže, bod 48), návrh zvýšiť mieru spolufinancovania o 10 percentuálnych bodov v prípade členských štátov, ktoré majú prechodné rozpočtové problémy (tamže, bod 47, možnosť a)), vytvoriť SSR pre štrukturálne fondy, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo (EFNRH) (tamže, bod 65), stanoviť výšku predbežného financovania v roku 2014 na 2 %, v roku 2015 na 3 % a v roku 2016 na 3 % (tamže, bod 75) a návrh, aby DPH bola oprávneným výdavkom na účely výpočtu príspevku z fondov SSR (tamže, bod 78, možnosť c);

| b. | pokiaľ ide o okruh 2: potvrdzuje, že podporuje čo najrýchlejšiu konvergenciu a presný harmonogram konvergencie členských štátov (tamže, bod 53), návrh obmedziť výšku priamych platieb na 200 000 EUR namiesto 300 000 EUR vrátane ekologickej zložky, pričom znižovať by sa začalo od 100 000 EUR namiesto 200 000 EUR (tamže, bod 54), návrh, aby ekologická zložka predstavovala 30 % (tamže, bod 56). Podporuje tiež možnosť presunúť rozpočtové prostriedky z prvého piliera do druhého (tamže, bod 57), odmieta však akýkoľvek presun v opačnom smere, keďže je potrebné zabezpečiť medzi týmito dvoma piliermi SPP rozpočtovú rovnováhu (tamže, bod 58). Podporuje tiež návrh začleniť regióny v etape prechodu do nariadenia o rozvoji vidieka (tamže, bod 62), je však proti tomu, aby sa vytvorila nová rezerva pre krízové situácie v sektore poľnohospodárstva v navrhovanej podobe (tamže, bod 64); |
| --- | --- |

b.

pokiaľ ide o okruh 2: potvrdzuje, že podporuje čo najrýchlejšiu konvergenciu a presný harmonogram konvergencie členských štátov (tamže, bod 53), návrh obmedziť výšku priamych platieb na 200 000 EUR namiesto 300 000 EUR vrátane ekologickej zložky, pričom znižovať by sa začalo od 100 000 EUR namiesto 200 000 EUR (tamže, bod 54), návrh, aby ekologická zložka predstavovala 30 % (tamže, bod 56). Podporuje tiež možnosť presunúť rozpočtové prostriedky z prvého piliera do druhého (tamže, bod 57), odmieta však akýkoľvek presun v opačnom smere, keďže je potrebné zabezpečiť medzi týmito dvoma piliermi SPP rozpočtovú rovnováhu (tamže, bod 58). Podporuje tiež návrh začleniť regióny v etape prechodu do nariadenia o rozvoji vidieka (tamže, bod 62), je však proti tomu, aby sa vytvorila nová rezerva pre krízové situácie v sektore poľnohospodárstva v navrhovanej podobe (tamže, bod 64);

| 17. | v súvislosti s prostriedkami vyčlenenými na cieľ európskej územnej spolupráce opakuje svoj návrh, aby sa tieto prostriedky prideľovali na jednotlivé programy spolupráce, a nie členským štátom. Žiada preto o revíziu bodu 40 rokovacieho rámca z 18. septembra 2012. Navyše v súčasnej situácii rokovanie o pridelení prostriedkov len na cezhraničnú a nadnárodnú spoluprácu vedie k tomu, že sa medziregionálna spolupráca považuje za relikt týchto dvoch typov spolupráce; |
| --- | --- |

17.

v súvislosti s prostriedkami vyčlenenými na cieľ európskej územnej spolupráce opakuje svoj návrh, aby sa tieto prostriedky prideľovali na jednotlivé programy spolupráce, a nie členským štátom. Žiada preto o revíziu bodu 40 rokovacieho rámca z 18. septembra 2012. Navyše v súčasnej situácii rokovanie o pridelení prostriedkov len na cezhraničnú a nadnárodnú spoluprácu vedie k tomu, že sa medziregionálna spolupráca považuje za relikt týchto dvoch typov spolupráce;

| 18. | v snahe stimulovať zapojenie príjemcov podporuje návrh viac využívať pôžičky, skôr ako sa spoliehať predovšetkým na nenávratné granty. Takisto sa domnieva, že vrátené pôžičky by mali byť potom opäť dostupné prostredníctvom mechanizmov prevádzkového kapitálu; |
| --- | --- |

18.

v snahe stimulovať zapojenie príjemcov podporuje návrh viac využívať pôžičky, skôr ako sa spoliehať predovšetkým na nenávratné granty. Takisto sa domnieva, že vrátené pôžičky by mali byť potom opäť dostupné prostredníctvom mechanizmov prevádzkového kapitálu;

Nové vlastné zdroje

| 19. | opakuje, že by chcel, aby sa vykonala reforma súčasného systému vlastných zdrojov, ktorá umožní znížiť priame príspevky členských štátov do rozpočtu EÚ a súčasne zvýšiť dostupné vlastné zdroje EÚ v záujme zvládnutia budúcich výziev (1) a zároveň bude reagovať na potrebu zrušiť súčasné finančné korekcie a výnimky. Domnieva sa preto, že nový viacročný finančný rámec by mal v snahe o transparentnosť, rovnováhu a udržateľnosť, ako to vyhlásil Európsky parlament, spočívať na dohode o nových vlastných zdrojoch; |
| --- | --- |

19.

opakuje, že by chcel, aby sa vykonala reforma súčasného systému vlastných zdrojov, ktorá umožní znížiť priame príspevky členských štátov do rozpočtu EÚ a súčasne zvýšiť dostupné vlastné zdroje EÚ v záujme zvládnutia budúcich výziev (1) a zároveň bude reagovať na potrebu zrušiť súčasné finančné korekcie a výnimky. Domnieva sa preto, že nový viacročný finančný rámec by mal v snahe o transparentnosť, rovnováhu a udržateľnosť, ako to vyhlásil Európsky parlament, spočívať na dohode o nových vlastných zdrojoch;

| 20. | oceňuje súčasný systém rokovania v Rade umožňujúci zaoberať sa v rámci rokovaní súčasne výdavkami aj zdrojmi a potvrdzuje, že súhlasí so zavedením dvoch nových vlastných zdrojov, ktoré navrhuje Komisia, t. j. zdroja založeného na DPH a novej dane z finančných transakcií (DFT); |
| --- | --- |

20.

oceňuje súčasný systém rokovania v Rade umožňujúci zaoberať sa v rámci rokovaní súčasne výdavkami aj zdrojmi a potvrdzuje, že súhlasí so zavedením dvoch nových vlastných zdrojov, ktoré navrhuje Komisia, t. j. zdroja založeného na DPH a novej dane z finančných transakcií (DFT);

| 21. | v tejto súvislosti vyzýva niektoré konkrétne členské štáty, aby nepoškodzovali svojich obyvateľov, podniky a miestne a regionálne orgány tým, že odmietnu zaviesť novú daň z finančných transakcií, pretože ich odmietnutie povedie k posilnenej spolupráci a vytvoreniu Európy, ktorá bude mať z hľadiska rozpočtu dvojaký meter; |
| --- | --- |

21.

v tejto súvislosti vyzýva niektoré konkrétne členské štáty, aby nepoškodzovali svojich obyvateľov, podniky a miestne a regionálne orgány tým, že odmietnu zaviesť novú daň z finančných transakcií, pretože ich odmietnutie povedie k posilnenej spolupráci a vytvoreniu Európy, ktorá bude mať z hľadiska rozpočtu dvojaký meter;

| 22. | zastáva názor, že DFT v rámci posilnenej spolupráce môže z právneho hľadiska poslúžiť ako základ pre nový vlastný zdroj EÚ a že krajiny, ktoré sa zapoja, by mohli časť vyzbieraných príjmov presunúť do rozpočtu EÚ. V dôsledku tohto presunu by sa však rovnakou mierou mal znížiť ich príspevok založený na HND, čo by však nemalo ovplyvniť pravidlá používané pri výpočte príspevkov krajín, ktoré sa nezapoja; |
| --- | --- |

22.

zastáva názor, že DFT v rámci posilnenej spolupráce môže z právneho hľadiska poslúžiť ako základ pre nový vlastný zdroj EÚ a že krajiny, ktoré sa zapoja, by mohli časť vyzbieraných príjmov presunúť do rozpočtu EÚ. V dôsledku tohto presunu by sa však rovnakou mierou mal znížiť ich príspevok založený na HND, čo by však nemalo ovplyvniť pravidlá používané pri výpočte príspevkov krajín, ktoré sa nezapoja;

| 23. | potvrdzuje, že podporuje zjednodušenie mimoriadne zložitého systému znižovania príspevkov a korekčných opatrení a nahradenie súčasného systému znižovania všeobecným korekčným mechanizmom; |
| --- | --- |

23.

potvrdzuje, že podporuje zjednodušenie mimoriadne zložitého systému znižovania príspevkov a korekčných opatrení a nahradenie súčasného systému znižovania všeobecným korekčným mechanizmom;

Makroekonomická podmienenosť

| 24. | vyjadruje počudovanie nad tým, že tzv. technická úprava nariadenia Rady, ktorú navrhuje Komisia, zahŕňa taký podstatný prvok, akým je rozšírenie makroekonomickej podmienenosti, ktorá sa uplatňovala len v prípade Kohézneho fondu, na všetkých päť fondov spoločného strategického rámca (pozri článok 8 zmeneného návrhu nariadenia); |
| --- | --- |

24.

vyjadruje počudovanie nad tým, že tzv. technická úprava nariadenia Rady, ktorú navrhuje Komisia, zahŕňa taký podstatný prvok, akým je rozšírenie makroekonomickej podmienenosti, ktorá sa uplatňovala len v prípade Kohézneho fondu, na všetkých päť fondov spoločného strategického rámca (pozri článok 8 zmeneného návrhu nariadenia);

| 25. | opakuje, že sa jednoznačne a rozhodne stavia proti akejkoľvek forme makroekonomickej podmienenosti a nepovažuje za vhodné, aby sa rozšírila na všetky rozpočtové okruhy, ako to žiadajú niektoré členské štáty; |
| --- | --- |

25.

opakuje, že sa jednoznačne a rozhodne stavia proti akejkoľvek forme makroekonomickej podmienenosti a nepovažuje za vhodné, aby sa rozšírila na všetky rozpočtové okruhy, ako to žiadajú niektoré členské štáty;

| 26. | pripomína, že ide o oblasť spolurozhodovania, o ktorej by sa malo rozhodnúť v rámci nariadenia o spoločných ustanoveniach pre päť fondov zahrnutých do SSR; |
| --- | --- |

26.

pripomína, že ide o oblasť spolurozhodovania, o ktorej by sa malo rozhodnúť v rámci nariadenia o spoločných ustanoveniach pre päť fondov zahrnutých do SSR;

Štruktúra, dĺžka trvania a pružnosť viacročného finančného rámca

| 27. | plne podporuje návrh Rady zmeniť politiku súdržnosti skôr na podokruh než na podstrop, ale trvá na tom, aby nástroj na prepojenie Európy, vzhľadom na to, že jeho podstata je odlišná, nebol začlenený do tohto podokruhu. Naďalej ľutuje, že sa nevyužila príležitosť zoskupiť v jednom jedinom okruhu všetky zdroje financovania na podporu územného rozvoja (t. j. päť fondov spoločného strategického rámca); |
| --- | --- |

27.

plne podporuje návrh Rady zmeniť politiku súdržnosti skôr na podokruh než na podstrop, ale trvá na tom, aby nástroj na prepojenie Európy, vzhľadom na to, že jeho podstata je odlišná, nebol začlenený do tohto podokruhu. Naďalej ľutuje, že sa nevyužila príležitosť zoskupiť v jednom jedinom okruhu všetky zdroje financovania na podporu územného rozvoja (t. j. päť fondov spoločného strategického rámca);

| 28. | opätovne požaduje, aby v rámci každého okruhu existovala pružnosť a aby sa vytvorila flexibilná rezerva umožňujúca získať prostriedky alebo rezervy, ktoré sa do polovice daného obdobia nevyužili, namiesto toho, aby sa vracali členským štátom. Domnieva sa, že takáto flexibilná rezerva by sa mohla využiť najmä na makroekonomické a finančné opatrenia, ktoré by umožnili anticipovať asymetrické šoky v Európskej únii; |
| --- | --- |

28.

opätovne požaduje, aby v rámci každého okruhu existovala pružnosť a aby sa vytvorila flexibilná rezerva umožňujúca získať prostriedky alebo rezervy, ktoré sa do polovice daného obdobia nevyužili, namiesto toho, aby sa vracali členským štátom. Domnieva sa, že takáto flexibilná rezerva by sa mohla využiť najmä na makroekonomické a finančné opatrenia, ktoré by umožnili anticipovať asymetrické šoky v Európskej únii;

| 29. | opäť konštatuje, že podľa predloženého návrhu sa má v roku 2016 vykonať „posúdenie“ implementácie viacročného finančného rámca, a znovu vyslovuje názor, že namiesto toho by sa v roku 2017 mala vykonať úplná revízia v polovici obdobia (ktorej súčasťou by bolo aj navrhované posúdenie); |
| --- | --- |

29.

opäť konštatuje, že podľa predloženého návrhu sa má v roku 2016 vykonať „posúdenie“ implementácie viacročného finančného rámca, a znovu vyslovuje názor, že namiesto toho by sa v roku 2017 mala vykonať úplná revízia v polovici obdobia (ktorej súčasťou by bolo aj navrhované posúdenie);

Stropy pre záväzky a platby

| 30. | pokiaľ ide o výšku prostriedkov pre hlavné podokruhy VFR:






  a. | potvrdzuje, že podporuje návrhy Európskej komisie týkajúce sa nástroja na prepojenie Európy (50 miliárd EUR), programu Horizont 2020 (80 miliárd EUR), dvoch prvých pilierov SPP (372 miliárd EUR v stálych cenách), programu Tvorivá Európa (1,6 miliárd EUR) a nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti EÚ (70 miliárd EUR); |
| --- | --- | --- |

30.

pokiaľ ide o výšku prostriedkov pre hlavné podokruhy VFR:

a.

potvrdzuje, že podporuje návrhy Európskej komisie týkajúce sa nástroja na prepojenie Európy (50 miliárd EUR), programu Horizont 2020 (80 miliárd EUR), dvoch prvých pilierov SPP (372 miliárd EUR v stálych cenách), programu Tvorivá Európa (1,6 miliárd EUR) a nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti EÚ (70 miliárd EUR);

| b. | opätovne žiada, aby sa zvýšili prostriedky vyčlenené na politiku súdržnosti (aspoň do takej výšky, v stálych cenách, aká bola stanovená vo finančnom rámci na obdobie rokov 2007 – 2013), na Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo a program LIFE a aby sa vyrovnali rozpočtové prostriedky určené na dva piliere SPP v prospech rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

b.

opätovne žiada, aby sa zvýšili prostriedky vyčlenené na politiku súdržnosti (aspoň do takej výšky, v stálych cenách, aká bola stanovená vo finančnom rámci na obdobie rokov 2007 – 2013), na Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo a program LIFE a aby sa vyrovnali rozpočtové prostriedky určené na dva piliere SPP v prospech rozvoja vidieka;

Programy mimo viacročného finančného rámca

| 31. | opakuje svoju žiadosť, aby sa zachoval Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii a aby bol začlenený do VFR, avšak podobne ako Európsky parlament trvá na tom, aby sa vzhľadom na jeho nepredvídateľnú povahu zapísal do rozpočtu vo výške presahujúcej strop príslušného rozpočtového okruhu. Zároveň je proti rozšíreniu využívania tohto fondu na kompenzáciu účinkov bilaterálnych alebo multilaterálnych obchodných dohôd na poľnohospodársku činnosť (tamže, bod 95); |
| --- | --- |

31.

opakuje svoju žiadosť, aby sa zachoval Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii a aby bol začlenený do VFR, avšak podobne ako Európsky parlament trvá na tom, aby sa vzhľadom na jeho nepredvídateľnú povahu zapísal do rozpočtu vo výške presahujúcej strop príslušného rozpočtového okruhu. Zároveň je proti rozšíreniu využívania tohto fondu na kompenzáciu účinkov bilaterálnych alebo multilaterálnych obchodných dohôd na poľnohospodársku činnosť (tamže, bod 95);

| 32. | oceňuje návrh Rady začleniť programy Galileo, ITER a GMES do okruhu 1 viacročného finančného rámca (tamže, príloha I), ako o to žiadal vo svojom stanovisku o novom viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013; |
| --- | --- |

32.

oceňuje návrh Rady začleniť programy Galileo, ITER a GMES do okruhu 1 viacročného finančného rámca (tamže, príloha I), ako o to žiadal vo svojom stanovisku o novom viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013;

| 33. | požaduje, aby sumy zodpovedajúce výške spomínaných rezerv boli takisto uvedené vo VFR; |
| --- | --- |

33.

požaduje, aby sumy zodpovedajúce výške spomínaných rezerv boli takisto uvedené vo VFR;

Program zjednodušenia

| 34. | zastáva názor, že požiadavka lepšej kvality výdavkov, za ktorú sa zasadzujú členské štáty aj Európsky parlament, zatiaľ nebola uspokojivo zohľadnená, pretože boli zavedené nové postupy kontroly a auditu, zvýšila sa zložitosť postupov, kladie sa nadmerný dôraz na výsledky a kvantitatívne čerpanie na úkor kvality stratégií, čo napokon vedie k čoraz väčšej centralizácii, ktorá penalizuje nižšie úrovne správy v porovnaní s vyššími; |
| --- | --- |

34.

zastáva názor, že požiadavka lepšej kvality výdavkov, za ktorú sa zasadzujú členské štáty aj Európsky parlament, zatiaľ nebola uspokojivo zohľadnená, pretože boli zavedené nové postupy kontroly a auditu, zvýšila sa zložitosť postupov, kladie sa nadmerný dôraz na výsledky a kvantitatívne čerpanie na úkor kvality stratégií, čo napokon vedie k čoraz väčšej centralizácii, ktorá penalizuje nižšie úrovne správy v porovnaní s vyššími;

| 35. | želá si, aby oznámenie o kvalite výdavkov, ktoré avizovala Európska komisia, umožňovalo rozlíšiť zúčtovanie verejných investičných výdavkov v súlade s paktom stability; |
| --- | --- |

35.

želá si, aby oznámenie o kvalite výdavkov, ktoré avizovala Európska komisia, umožňovalo rozlíšiť zúčtovanie verejných investičných výdavkov v súlade s paktom stability;

| 36. | nesúhlasí s nadmerným uplatňovaným delegovaných aktov Komisiou, a to napríklad tých, ktoré sa navrhujú v prípade orientačných činností spoločného strategického rámca. Povedie to k vylúčeniu VR z európskeho konzultačného a rozhodovacieho postupu, a to i napriek tomu, že môže ísť o oblasti, ktoré majú pre územné samosprávy zásadný význam; |
| --- | --- |

36.

nesúhlasí s nadmerným uplatňovaným delegovaných aktov Komisiou, a to napríklad tých, ktoré sa navrhujú v prípade orientačných činností spoločného strategického rámca. Povedie to k vylúčeniu VR z európskeho konzultačného a rozhodovacieho postupu, a to i napriek tomu, že môže ísť o oblasti, ktoré majú pre územné samosprávy zásadný význam;

| 37. | naopak rozhodne súhlasí s názorom Komisie, že zjednodušenie na úrovni EÚ bude plne efektívne len vtedy, ak sa bude zároveň vyvíjať primerané úsilie na celoštátnej a nižšej úrovni, pričom zdôrazňuje, že najviac úsilia musia vyvinúť jednotlivé štáty; |
| --- | --- |

37.

naopak rozhodne súhlasí s názorom Komisie, že zjednodušenie na úrovni EÚ bude plne efektívne len vtedy, ak sa bude zároveň vyvíjať primerané úsilie na celoštátnej a nižšej úrovni, pričom zdôrazňuje, že najviac úsilia musia vyvinúť jednotlivé štáty;

| 38. | oceňuje navrhovanú racionalizáciu programov zahrnutých do viacročného finančného rámca, najmä zníženie počtu navrhnutých finančných programov a zoskupenie programov a podprogramov v mnohých oblastiach; |
| --- | --- |

38.

oceňuje navrhovanú racionalizáciu programov zahrnutých do viacročného finančného rámca, najmä zníženie počtu navrhnutých finančných programov a zoskupenie programov a podprogramov v mnohých oblastiach;

| 39. | zasadzuje sa za to, aby Európska investičná banka bola užšie zapojená do realizácie projektov financovaných zo štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

39.

zasadzuje sa za to, aby Európska investičná banka bola užšie zapojená do realizácie projektov financovaných zo štrukturálnych fondov.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

COM(2012) 388 final

Odôvodnenie 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Osobitné nástroje – rezerva na núdzovú pomoc, Fond solidarity Európskej únie, nástroj flexibility, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, rezerva pre prípad krízy v sektore poľnohospodárstva a mimoriadna rezerva – sú nevyhnutné, aby Únia mohla reagovať na osobitné nepredvídané okolnosti alebo financovať jasne identifikované výdavky, ktoré by sa nemohli financovať v rámci stanovených stropov pre jeden alebo viaceré okruhy finančného rámca. Preto je nevyhnutné zabezpečiť pomocou osobitných ustanovení možnosť zahrnúť do rozpočtu viazané rozpočtové prostriedky nad rámec stropov stanovených vo finančnom rámci, pokiaľ je potrebné využiť osobitné nástroje. | Osobitné nástroje – rezerva na núdzovú pomoc, Fond solidarity Európskej únie, nástroj flexibility a mimoriadna rezerva – sú nevyhnutné, aby Únia mohla reagovať na osobitné nepredvídané okolnosti alebo financovať jasne identifikované výdavky, ktoré by sa nemohli financovať v rámci stanovených stropov pre jeden alebo viaceré okruhy finančného rámca. Preto je nevyhnutné zabezpečiť pomocou osobitných ustanovení možnosť zahrnúť do rozpočtu viazané rozpočtové prostriedky nad rámec stropov stanovených vo finančnom rámci, pokiaľ je potrebné využiť osobitné nástroje. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Osobitné nástroje – rezerva na núdzovú pomoc, Fond solidarity Európskej únie, nástroj flexibility, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, rezerva pre prípad krízy v sektore poľnohospodárstva a mimoriadna rezerva – sú nevyhnutné, aby Únia mohla reagovať na osobitné nepredvídané okolnosti alebo financovať jasne identifikované výdavky, ktoré by sa nemohli financovať v rámci stanovených stropov pre jeden alebo viaceré okruhy finančného rámca. Preto je nevyhnutné zabezpečiť pomocou osobitných ustanovení možnosť zahrnúť do rozpočtu viazané rozpočtové prostriedky nad rámec stropov stanovených vo finančnom rámci, pokiaľ je potrebné využiť osobitné nástroje.

Osobitné nástroje – rezerva na núdzovú pomoc, Fond solidarity Európskej únie, nástroj flexibility a mimoriadna rezerva – sú nevyhnutné, aby Únia mohla reagovať na osobitné nepredvídané okolnosti alebo financovať jasne identifikované výdavky, ktoré by sa nemohli financovať v rámci stanovených stropov pre jeden alebo viaceré okruhy finančného rámca. Preto je nevyhnutné zabezpečiť pomocou osobitných ustanovení možnosť zahrnúť do rozpočtu viazané rozpočtové prostriedky nad rámec stropov stanovených vo finančnom rámci, pokiaľ je potrebné využiť osobitné nástroje.

Zdôvodnenie

Keďže Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii by mal byť začlenený do VFR a namiesto vytvorenia rezervy pre prípad krízy v sektore poľnohospodárstva by sa mali zaviesť skutočné právne predpisy, je nevyhnutné tieto dva finančné nástroje zo zoznamu vyškrtnúť.

Pozmeňovací návrh 2

COM(2012) 388 final

Článok 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V prípade zrušenia pozastavenia rozpočtových záväzkov týkajúcich sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo súvisiaceho s makroekonomickou podmienenosťou v súvislosti s koordináciou hospodárskych politík členských štátov rozhodne Rada v súlade so zmluvou a s príslušným základným právnym aktom o presune pozastavených záväzkov do nasledujúcich rokov. Pozastavené záväzky roku n nemôžu byť opäť zahrnuté do rozpočtu po roku n + 2. | V prípade zrušenia pozastavenia rozpočtových záväzkov týkajúcich sa Kohézneho fondu súvisiaceho s makroekonomickou podmienenosťou v súvislosti s koordináciou hospodárskych politík členských štátov rozhodne Rada v súlade so zmluvou a s príslušným základným právnym aktom o presune pozastavených záväzkov do nasledujúcich rokov. Pozastavené záväzky roku n nemôžu byť opäť zahrnuté do rozpočtu po roku n + 2. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V prípade zrušenia pozastavenia rozpočtových záväzkov týkajúcich sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo súvisiaceho s makroekonomickou podmienenosťou v súvislosti s koordináciou hospodárskych politík členských štátov rozhodne Rada v súlade so zmluvou a s príslušným základným právnym aktom o presune pozastavených záväzkov do nasledujúcich rokov. Pozastavené záväzky roku n nemôžu byť opäť zahrnuté do rozpočtu po roku n + 2.

V prípade zrušenia pozastavenia rozpočtových záväzkov týkajúcich sa Kohézneho fondu súvisiaceho s makroekonomickou podmienenosťou v súvislosti s koordináciou hospodárskych politík členských štátov rozhodne Rada v súlade so zmluvou a s príslušným základným právnym aktom o presune pozastavených záväzkov do nasledujúcich rokov. Pozastavené záväzky roku n nemôžu byť opäť zahrnuté do rozpočtu po roku n + 2.

Zdôvodnenie

Ustanovenia týkajúce sa makroekonomickej podmienenosti by sa i naďalej mali uplatňovať len na Kohézny fond, ako sa to robí už od jeho zriadenia.

V Bruseli 9. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Bod 65 stanoviska Výboru regiónov na tému „Nový viacročný finančný rámec po roku 2013“, ktoré bolo prijaté na 93. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2012.

1

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/37

---

Stanovisko Výboru regiónov „Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020)“

2012/C 391/08

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z dielne Európskej komisie, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020), ako záväzok, že konkurencieschopnosť bude uznaná za základný a prvoradý faktor, ktorý je zárukou trvalého hospodárskeho rastu a zvýšenia miery zamestnanosti v EÚ; |
| --- | --- |

—

víta návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z dielne Európskej komisie, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020), ako záväzok, že konkurencieschopnosť bude uznaná za základný a prvoradý faktor, ktorý je zárukou trvalého hospodárskeho rastu a zvýšenia miery zamestnanosti v EÚ;

| — | poukazuje na mnohé existujúce iniciatívy vyvíjané vo všetkých členských štátoch miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako sú napr. miestne centrá pre malé podniky, mikrokredity poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi alebo bezplatné odborné poradenstvo o založení malého podniku, ktoré je často základom úspešného začiatku činnosti mikropodniku; |
| --- | --- |

—

poukazuje na mnohé existujúce iniciatívy vyvíjané vo všetkých členských štátoch miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako sú napr. miestne centrá pre malé podniky, mikrokredity poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi alebo bezplatné odborné poradenstvo o založení malého podniku, ktoré je často základom úspešného začiatku činnosti mikropodniku;

| — | upozorňuje na potreby mladých podnikateľov, pre ktorých je podnikanie často jedinou šancou na profesionálny rast a ktorí majú sklon pustiť sa do podnikania i napriek riziku a často rozvíjajú svoju činnosť na celom európskom trhu, a preto sú predurčení na to, aby mohli čeliť konkurencii na svetových trhoch; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na potreby mladých podnikateľov, pre ktorých je podnikanie často jedinou šancou na profesionálny rast a ktorí majú sklon pustiť sa do podnikania i napriek riziku a často rozvíjajú svoju činnosť na celom európskom trhu, a preto sú predurčení na to, aby mohli čeliť konkurencii na svetových trhoch;

| — | upozorňuje, že dosiahnuť konkurencieschopnosť v celosvetovom meradle bude možné len vtedy, ak sa odstránia nedostatky na európskom trhu, ktoré znižujú schopnosť európskych MSP konkurovať podobným subjektom z iných častí sveta. Je nevyhnutné zvýšiť podiel MSP na realizácii projektov EÚ, ako aj zlepšenie ich postavenia vo vzťahoch s veľkými podnikateľmi, ktorí sú často hlavnými realizátormi týchto projektov. Zdôrazňuje, že v tomto zmysle je pre MSP dôležité, aby sa zjednotili v sieťach podnikov. |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že dosiahnuť konkurencieschopnosť v celosvetovom meradle bude možné len vtedy, ak sa odstránia nedostatky na európskom trhu, ktoré znižujú schopnosť európskych MSP konkurovať podobným subjektom z iných častí sveta. Je nevyhnutné zvýšiť podiel MSP na realizácii projektov EÚ, ako aj zlepšenie ich postavenia vo vzťahoch s veľkými podnikateľmi, ktorí sú často hlavnými realizátormi týchto projektov. Zdôrazňuje, že v tomto zmysle je pre MSP dôležité, aby sa zjednotili v sieťach podnikov.

| Spravodajca | Witold KROCHMAL (PL/EA), člen rady mesta a gminy Wołów |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020)
  COM(2011) 834 final |

Spravodajca

Witold KROCHMAL (PL/EA), člen rady mesta a gminy Wołów

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020)

COM(2011) 834 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z dielne Európskej komisie, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020), ako záväzok, že konkurencieschopnosť bude uznaná za základný a prvoradý faktor, ktorý je zárukou trvalého hospodárskeho rastu a zvýšenia miery zamestnanosti v EÚ; |
| --- | --- |

1.

víta návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z dielne Európskej komisie, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020), ako záväzok, že konkurencieschopnosť bude uznaná za základný a prvoradý faktor, ktorý je zárukou trvalého hospodárskeho rastu a zvýšenia miery zamestnanosti v EÚ;

| 2. | zastáva názor, že predložený návrh dopĺňa predchádzajúce iniciatívy EK v rámci stratégie Európa 2020. Oceňuje sa v ňom úloha, ktorú v hospodárskom systéme EÚ zohrávajú MSP a zohľadňujú sa nedostatky a prudko sa meniace podmienky v podnikateľskom prostredí MSP, ktoré môžu spomaľovať, a dokonca i obmedzovať rozvoj podnikov a ich rozmach ich konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

2.

zastáva názor, že predložený návrh dopĺňa predchádzajúce iniciatívy EK v rámci stratégie Európa 2020. Oceňuje sa v ňom úloha, ktorú v hospodárskom systéme EÚ zohrávajú MSP a zohľadňujú sa nedostatky a prudko sa meniace podmienky v podnikateľskom prostredí MSP, ktoré môžu spomaľovať, a dokonca i obmedzovať rozvoj podnikov a ich rozmach ich konkurencieschopnosti;

| 3. | zdôrazňuje, že postoj výboru vychádza z prieskum „Regióny a mestá podporujúce malé a stredné podniky“ (1), ktorý za účasti miestnych a regionálnych samospráv uskutočnila platforma výboru na monitorovanie stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že postoj výboru vychádza z prieskum „Regióny a mestá podporujúce malé a stredné podniky“ (1), ktorý za účasti miestnych a regionálnych samospráv uskutočnila platforma výboru na monitorovanie stratégie Európa 2020;

| 4. | uvedomuje si, že vyriešiť nedostatky trhu je predovšetkým zodpovednosťou členských štátov a regiónov, domnieva sa však, že v niektorých oblastiach môže EÚ pomôcť rozširovaním osvedčených postupov, zabezpečením účinného fungovania jednotného trhu, zlepšením podmienok fungovania podnikateľského prostredia, ktoré podnikom vrátane MSP umožňuje udržateľne sa zapojiť do celosvetovej hospodárskej súťaže, čo predpokladá snahu o dosiahnutie hospodárstva s nízkymi emisiami, ktoré efektívne využíva zdroje; |
| --- | --- |

4.

uvedomuje si, že vyriešiť nedostatky trhu je predovšetkým zodpovednosťou členských štátov a regiónov, domnieva sa však, že v niektorých oblastiach môže EÚ pomôcť rozširovaním osvedčených postupov, zabezpečením účinného fungovania jednotného trhu, zlepšením podmienok fungovania podnikateľského prostredia, ktoré podnikom vrátane MSP umožňuje udržateľne sa zapojiť do celosvetovej hospodárskej súťaže, čo predpokladá snahu o dosiahnutie hospodárstva s nízkymi emisiami, ktoré efektívne využíva zdroje;

| 5. | zastáva názor, že tento program výrazne pomôže posilniť dôveru v európsky podnikateľský sektor rovnako na európskych, ako aj na svetových trhoch. Vďaka väčšej dôvere v trhy sa zvýši záujem o podnikateľskú činnosť, a existujúce podniky vrátane MSP, ktoré predstavujú hlavný zdroj hospodárskeho rastu (58 % obratu v EÚ) a zamestnanosti (67 % pracovných miest v súkromnom sektore) a ktoré vytvorili 85 % nových pracovných miest v rokoch 2002 – 2010 v tomto sektore, budú vyvíjať expanzívnejšiu politiku; |
| --- | --- |

5.

zastáva názor, že tento program výrazne pomôže posilniť dôveru v európsky podnikateľský sektor rovnako na európskych, ako aj na svetových trhoch. Vďaka väčšej dôvere v trhy sa zvýši záujem o podnikateľskú činnosť, a existujúce podniky vrátane MSP, ktoré predstavujú hlavný zdroj hospodárskeho rastu (58 % obratu v EÚ) a zamestnanosti (67 % pracovných miest v súkromnom sektore) a ktoré vytvorili 85 % nových pracovných miest v rokoch 2002 – 2010 v tomto sektore, budú vyvíjať expanzívnejšiu politiku;

| 6. | považuje za správne, že program vyzdvihuje význam cestovného ruchu ako sektora špecifickej povahy, s ktorým je spätý veľký počet MSP pôsobiacich v EÚ a ktorý zamestnáva veľké množstvo pracovníkov; |
| --- | --- |

6.

považuje za správne, že program vyzdvihuje význam cestovného ruchu ako sektora špecifickej povahy, s ktorým je spätý veľký počet MSP pôsobiacich v EÚ a ktorý zamestnáva veľké množstvo pracovníkov;

| 7. | zdôrazňuje význam podpory pre podniky a MSP v rôznych etapách ich činnosti, od začínajúcich podnikov až po zabehnuté podniky či podniky vo fáze reštrukturalizácie, za predpokladu, že táto podpora pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť podniku na trhu EÚ ako aj na vonkajších trhoch; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje význam podpory pre podniky a MSP v rôznych etapách ich činnosti, od začínajúcich podnikov až po zabehnuté podniky či podniky vo fáze reštrukturalizácie, za predpokladu, že táto podpora pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť podniku na trhu EÚ ako aj na vonkajších trhoch;

| 8. | uznáva, že jednou z hlavných podmienok úspechu programu je propagovanie a rozvíjanie podnikateľskej kultúry a etiky v európskej spoločnosti, a preto vníma pozitívne možnosť súťažiť na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni o Európsku podnikateľskú cenu a zapojiť sa do ďalších projektov tohto typu; |
| --- | --- |

8.

uznáva, že jednou z hlavných podmienok úspechu programu je propagovanie a rozvíjanie podnikateľskej kultúry a etiky v európskej spoločnosti, a preto vníma pozitívne možnosť súťažiť na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni o Európsku podnikateľskú cenu a zapojiť sa do ďalších projektov tohto typu;

| 9. | poukazuje na to, že každoročne tri európske regióny získavajú ocenenie „Európsky podnikateľský región“ ako uznanie za to, že malým a stredným podnikom vytvárajú priaznivé podmienky; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na to, že každoročne tri európske regióny získavajú ocenenie „Európsky podnikateľský región“ ako uznanie za to, že malým a stredným podnikom vytvárajú priaznivé podmienky;

| 10. | zastáva názor, že s podporou podnikania by sa malo začať už v škole, aby sa vďaka propagovaniu pozitívneho vnímania podnikateľskej a samostatnej zárobkovej činnosti študenti mohli pri výbere povolania uvedomelo rozhodnúť, akú prácu si zvolia, keď budú vstupovať na trh práce. Aby absolventi mohli začať rozvíjať podnikateľskú činnosť v súlade so získanou kvalifikáciou a veľkou pravdepodobnosťou dopytu po službe, ktorú poskytujú, malo by sa dbať na to, aby sa odborná príprava nevzďaľovala potrebám trhu; |
| --- | --- |

10.

zastáva názor, že s podporou podnikania by sa malo začať už v škole, aby sa vďaka propagovaniu pozitívneho vnímania podnikateľskej a samostatnej zárobkovej činnosti študenti mohli pri výbere povolania uvedomelo rozhodnúť, akú prácu si zvolia, keď budú vstupovať na trh práce. Aby absolventi mohli začať rozvíjať podnikateľskú činnosť v súlade so získanou kvalifikáciou a veľkou pravdepodobnosťou dopytu po službe, ktorú poskytujú, malo by sa dbať na to, aby sa odborná príprava nevzďaľovala potrebám trhu;

| 11. | vyzýva, aby sa do odborného vzdelávania zahrnuli témy týkajúce sa trendov a vývoja v oblasti podnikania, pretože priebežné vzdelávanie má zásadný význam pre udržanie konkurenčnej úrovne; |
| --- | --- |

11.

vyzýva, aby sa do odborného vzdelávania zahrnuli témy týkajúce sa trendov a vývoja v oblasti podnikania, pretože priebežné vzdelávanie má zásadný význam pre udržanie konkurenčnej úrovne;

| 12. | upozorňuje na potreby mladých podnikateľov, pre ktorých je podnikanie často jedinou šancou na profesionálny rast a ktorí majú sklon pustiť sa do podnikania i napriek riziku a často rozvíjajú svoju činnosť na celom európskom trhu, a preto sú predurčení na to, aby mohli čeliť konkurencii na svetových trhoch; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje na potreby mladých podnikateľov, pre ktorých je podnikanie často jedinou šancou na profesionálny rast a ktorí majú sklon pustiť sa do podnikania i napriek riziku a často rozvíjajú svoju činnosť na celom európskom trhu, a preto sú predurčení na to, aby mohli čeliť konkurencii na svetových trhoch;

| 13. | poukazuje na mnohé existujúce iniciatívy vyvíjané vo všetkých členských štátoch miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako sú napr. miestne centrá pre malé podniky, mikrokredity poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi alebo bezplatné odborné poradenstvo o založení malého podniku, ktoré je často základom úspešného začiatku činnosti mikropodniku; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na mnohé existujúce iniciatívy vyvíjané vo všetkých členských štátoch miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako sú napr. miestne centrá pre malé podniky, mikrokredity poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi alebo bezplatné odborné poradenstvo o založení malého podniku, ktoré je často základom úspešného začiatku činnosti mikropodniku;

| 14. | takisto poukazuje na situáciu žien-podnikateliek, ako aj špecifických cieľových skupín, vrátane napríklad podnikateľov z radov prisťahovalcov a cudzincov, ktoré si vyžadujú vypracovanie osobitných iniciatív, pokiaľ ide o rozvoj konkurencieschopnosti ich podnikov, s prihliadnutím na existujúce opatrenia EÚ v tejto oblasti; |
| --- | --- |

14.

takisto poukazuje na situáciu žien-podnikateliek, ako aj špecifických cieľových skupín, vrátane napríklad podnikateľov z radov prisťahovalcov a cudzincov, ktoré si vyžadujú vypracovanie osobitných iniciatív, pokiaľ ide o rozvoj konkurencieschopnosti ich podnikov, s prihliadnutím na existujúce opatrenia EÚ v tejto oblasti;

| 15. | vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby zavádzali program do praxe; osobitne poukazuje na potrebu odstrániť alebo zredukovať byrokratické postupy a prekážky pri získavaní prostriedkov zvonka, a zjednodušiť dokumenty požadované pri verejných súťažiach a upustiť od požiadavky zložiť bankovú záruku pri menších prácach; |
| --- | --- |

15.

vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby zavádzali program do praxe; osobitne poukazuje na potrebu odstrániť alebo zredukovať byrokratické postupy a prekážky pri získavaní prostriedkov zvonka, a zjednodušiť dokumenty požadované pri verejných súťažiach a upustiť od požiadavky zložiť bankovú záruku pri menších prácach;

Zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov EÚ

| 16. | upozorňuje, že dosiahnuť konkurencieschopnosť v celosvetovom meradle bude možné len vtedy, ak sa odstránia nedostatky na európskom trhu, ktoré znižujú schopnosť európskych MSP konkurovať podobným subjektom z iných častí sveta. Je nevyhnutné zvýšiť podiel MSP na realizácii projektov EÚ ako aj zlepšenie ich postavenia vo vzťahoch s veľkými podnikateľmi, ktorí sú často hlavnými realizátormi týchto projektov. Zdôrazňuje, že v tomto zmysle je pre MSP dôležité, aby sa zjednotili v sieťach podnikov; |
| --- | --- |

16.

upozorňuje, že dosiahnuť konkurencieschopnosť v celosvetovom meradle bude možné len vtedy, ak sa odstránia nedostatky na európskom trhu, ktoré znižujú schopnosť európskych MSP konkurovať podobným subjektom z iných častí sveta. Je nevyhnutné zvýšiť podiel MSP na realizácii projektov EÚ ako aj zlepšenie ich postavenia vo vzťahoch s veľkými podnikateľmi, ktorí sú často hlavnými realizátormi týchto projektov. Zdôrazňuje, že v tomto zmysle je pre MSP dôležité, aby sa zjednotili v sieťach podnikov;

| 17. | pripomína, že EÚ spolu s členskými štátmi musia zabezpečiť dobré fungovanie jednotného trhu a zlepšenie podnikateľského prostredia a súčasne odstrániť alebo zmenšiť ťažkosti pre MSP z hľadiska prístupu k financovaniu, zlepšiť obmedzenú schopnosť expandovať na trhy mimo domovskej krajiny, tak na jednotnom trhu, ako aj mimo neho, znížiť nadmerné daňové zaťaženie ako aj administratívnu záťaž. Tieto podmienky musia byť splnené, ale zároveň sa musí zabezpečiť aj prístup k znalostiam, novým informačných technológiám, spolupráca s miestnymi odbornými a vysokými školami, ktoré by vo svojich programoch mali zohľadniť MSP ako dynamickú silu európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

17.

pripomína, že EÚ spolu s členskými štátmi musia zabezpečiť dobré fungovanie jednotného trhu a zlepšenie podnikateľského prostredia a súčasne odstrániť alebo zmenšiť ťažkosti pre MSP z hľadiska prístupu k financovaniu, zlepšiť obmedzenú schopnosť expandovať na trhy mimo domovskej krajiny, tak na jednotnom trhu, ako aj mimo neho, znížiť nadmerné daňové zaťaženie ako aj administratívnu záťaž. Tieto podmienky musia byť splnené, ale zároveň sa musí zabezpečiť aj prístup k znalostiam, novým informačných technológiám, spolupráca s miestnymi odbornými a vysokými školami, ktoré by vo svojich programoch mali zohľadniť MSP ako dynamickú silu európskeho hospodárstva;

| 18. | zastáva názor, že v programe by sa mala dôraznejšie vyzdvihovať vyššia účasť MSP na činnostiach, projektoch a programoch EÚ v oblasti výskumu a inovácií, a to aj vytváraním verejno-súkromných partnerstiev. Aktívnejšia účasť na výskumných projektoch zvyšuje spôsobilosti podnikov, a tým aj ich medzinárodnú konkurencieschopnosť.
  V návrhu programu pre výskum a inovácie „Horizont 2020“ sa poukazuje najmä na potrebu väčšieho zapojenia MSP do výskumných projektov. Vďaka užšiemu zapojeniu môžu MSP, z ktorých niektoré sú svetovými lídrami, získať prístup k informáciám a poznatkom; |
| --- | --- |

18.

zastáva názor, že v programe by sa mala dôraznejšie vyzdvihovať vyššia účasť MSP na činnostiach, projektoch a programoch EÚ v oblasti výskumu a inovácií, a to aj vytváraním verejno-súkromných partnerstiev. Aktívnejšia účasť na výskumných projektoch zvyšuje spôsobilosti podnikov, a tým aj ich medzinárodnú konkurencieschopnosť.

V návrhu programu pre výskum a inovácie „Horizont 2020“ sa poukazuje najmä na potrebu väčšieho zapojenia MSP do výskumných projektov. Vďaka užšiemu zapojeniu môžu MSP, z ktorých niektoré sú svetovými lídrami, získať prístup k informáciám a poznatkom;

| 19. | domnieva sa, že len takto bude možné, aby sa podniky a MSP rozvíjali v súlade so záväzkami hospodárstva s nízkymi emisiami využívajúceho najnovšie ekologické technológie, ktoré umožnia zrealizovať ciele politiky v oblasti klímy a energetiky; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že len takto bude možné, aby sa podniky a MSP rozvíjali v súlade so záväzkami hospodárstva s nízkymi emisiami využívajúceho najnovšie ekologické technológie, ktoré umožnia zrealizovať ciele politiky v oblasti klímy a energetiky;

| 20. | víta rozpočet stanovený pre tento program, ktorého výška je 2,522 miliardy EUR. Zároveň podotýka, že suma 1,4 miliardy EUR vyčlenená na finančné nástroje, ktorá je priamo určená na podporu podnikov alebo MSP, predstavuje len 56 % celkového rozpočtu. V prípade, že dopyt po finančných nástrojoch je vyšší, než sa dalo odôvodnene predpokladať, o zmene percentuálneho podielu vyčlenených prostriedkov by mal rozhodnúť výbor, v ktorom sú zastúpené všetky krajiny prijímajúce podporu v rámci Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME), v súlade s ustanoveniami článku 16 návrhu nariadenia. Zostávajúca časť rozpočtu určená na opatrenia na podporu prostredia MSP zaručuje efektívne a účinné využívanie prostriedkov vyčlenených na celý program na roky 2014 – 2020; |
| --- | --- |

20.

víta rozpočet stanovený pre tento program, ktorého výška je 2,522 miliardy EUR. Zároveň podotýka, že suma 1,4 miliardy EUR vyčlenená na finančné nástroje, ktorá je priamo určená na podporu podnikov alebo MSP, predstavuje len 56 % celkového rozpočtu. V prípade, že dopyt po finančných nástrojoch je vyšší, než sa dalo odôvodnene predpokladať, o zmene percentuálneho podielu vyčlenených prostriedkov by mal rozhodnúť výbor, v ktorom sú zastúpené všetky krajiny prijímajúce podporu v rámci Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME), v súlade s ustanoveniami článku 16 návrhu nariadenia. Zostávajúca časť rozpočtu určená na opatrenia na podporu prostredia MSP zaručuje efektívne a účinné využívanie prostriedkov vyčlenených na celý program na roky 2014 – 2020;

| 21. | považuje vyčlenený podiel 1,7 % rozpočtu programu na administratívne výdavky za primeraný, keďže tieto prostriedky musia zaručiť účinnú prevádzku programu a zároveň nadmerne nezaťažujú rozpočet; |
| --- | --- |

21.

považuje vyčlenený podiel 1,7 % rozpočtu programu na administratívne výdavky za primeraný, keďže tieto prostriedky musia zaručiť účinnú prevádzku programu a zároveň nadmerne nezaťažujú rozpočet;

| 22. | zastáva názor, že prostriedky z rozpočtu programu nemôžu nahrádzať iniciatívy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, a mali by zlepšovať a posilňovať tieto opatrenia tým, že im pridajú rozmer EÚ, pomocou lepšej koordinácie a odstránením cezhraničných prekážok brániacich spolupráci súkromných subjektov alebo verejných orgánov. Túto spoluprácu treba podporovať skôr horizontálnym vytváraním sietí, než vertikálnou centralizáciou; |
| --- | --- |

22.

zastáva názor, že prostriedky z rozpočtu programu nemôžu nahrádzať iniciatívy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, a mali by zlepšovať a posilňovať tieto opatrenia tým, že im pridajú rozmer EÚ, pomocou lepšej koordinácie a odstránením cezhraničných prekážok brániacich spolupráci súkromných subjektov alebo verejných orgánov. Túto spoluprácu treba podporovať skôr horizontálnym vytváraním sietí, než vertikálnou centralizáciou;

| 23. | nazdáva sa, že poskytovaná pomoc musí byť plne odôvodnená vytýčenými cieľmi a musí mať pozitívny vplyv v celej Európe prostredníctvom kumulačných a multiplikačných účinkov, ako aj zúročenia dosiahnutých výsledkov; |
| --- | --- |

23.

nazdáva sa, že poskytovaná pomoc musí byť plne odôvodnená vytýčenými cieľmi a musí mať pozitívny vplyv v celej Európe prostredníctvom kumulačných a multiplikačných účinkov, ako aj zúročenia dosiahnutých výsledkov;

| 24. | zdôrazňuje, že konkurencieschopnosť do veľkej miery závisí od produktivity, inovácie a účinnosti, ktoré sú zdrojom udržateľného rastu príjmov, od schopnosti podnikov plne využiť príležitosti, ako je európsky jednotný trh, a od inštitucionálnych opatrení, na základe ktorých sa vytvoria podmienky udržateľného rastu podnikov. Preto by sa za prioritné mali považovať projekty zamerané na posilnenie faktorov, ktoré čo najviac ovplyvňujú trvalo udržateľnú konkurencieschopnosť podnikov a MSP; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že konkurencieschopnosť do veľkej miery závisí od produktivity, inovácie a účinnosti, ktoré sú zdrojom udržateľného rastu príjmov, od schopnosti podnikov plne využiť príležitosti, ako je európsky jednotný trh, a od inštitucionálnych opatrení, na základe ktorých sa vytvoria podmienky udržateľného rastu podnikov. Preto by sa za prioritné mali považovať projekty zamerané na posilnenie faktorov, ktoré čo najviac ovplyvňujú trvalo udržateľnú konkurencieschopnosť podnikov a MSP;

| 25. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že účasť tretích krajín na programe vyplývajúca z protokolov k dohodám o pridružení a v iných dohôd, by sa mala chápať ako príležitosť na rozšírenie oblasti činnosti podnikov, ktoré pôsobia v EÚ, a tiež ako možnosť získať skúsenosti s tým, ako fungujú podniky mimo trhu EÚ; možnosť zúčastniť sa na programe by mali mať aj tretie krajiny, pričom by sa financovanie malo zabezpečiť z prostriedkov iných programov zameraných na spoluprácu členských štátov EÚ s tretími krajinami; |
| --- | --- |

25.

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že účasť tretích krajín na programe vyplývajúca z protokolov k dohodám o pridružení a v iných dohôd, by sa mala chápať ako príležitosť na rozšírenie oblasti činnosti podnikov, ktoré pôsobia v EÚ, a tiež ako možnosť získať skúsenosti s tým, ako fungujú podniky mimo trhu EÚ; možnosť zúčastniť sa na programe by mali mať aj tretie krajiny, pričom by sa financovanie malo zabezpečiť z prostriedkov iných programov zameraných na spoluprácu členských štátov EÚ s tretími krajinami;

| 26. | poukazuje na význam rozvoja vzdelávania v oblasti podnikania aj prostredníctvom celoživotného vzdelávania ako aj na skutočnosť, že by sa mal zameriavať na zručnosti, postoje a uplatňovanie sociálnej zodpovednosti podnikov, ktoré umožnia čeliť výzvam súčasného celosvetového trhu, so zreteľom na rešpektovanie tradičných zásad etiky v podnikaní, ktoré sú pre európsku kultúru príznačné; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na význam rozvoja vzdelávania v oblasti podnikania aj prostredníctvom celoživotného vzdelávania ako aj na skutočnosť, že by sa mal zameriavať na zručnosti, postoje a uplatňovanie sociálnej zodpovednosti podnikov, ktoré umožnia čeliť výzvam súčasného celosvetového trhu, so zreteľom na rešpektovanie tradičných zásad etiky v podnikaní, ktoré sú pre európsku kultúru príznačné;

| 27. | nazdáva sa, že pri podpore podnikania a formovaní pozitívneho postoja k podnikaniu by sa nemalo zabúdať ani na podnikateľov, ktorí ešte len začínajú pracovať ako samostatne zárobkovo činní a rozbiehajú svoju profesionálnu dráhu, a aj na ženy, ktoré sa púšťajú do tejto činnosti a preberajú na seba riziko; |
| --- | --- |

27.

nazdáva sa, že pri podpore podnikania a formovaní pozitívneho postoja k podnikaniu by sa nemalo zabúdať ani na podnikateľov, ktorí ešte len začínajú pracovať ako samostatne zárobkovo činní a rozbiehajú svoju profesionálnu dráhu, a aj na ženy, ktoré sa púšťajú do tejto činnosti a preberajú na seba riziko;

| 28. | zastáva názor, že akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám zahŕňajúce nástroj vlastného imania a nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky by mali byť doplnkom finančných nástrojov, ktoré sa doteraz využívali v politike súdržnosti. Zároveň by mala existovať možnosť spojiť ich s inými presne vymedzenými prostriedkami z členských štátov; |
| --- | --- |

28.

zastáva názor, že akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám zahŕňajúce nástroj vlastného imania a nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky by mali byť doplnkom finančných nástrojov, ktoré sa doteraz využívali v politike súdržnosti. Zároveň by mala existovať možnosť spojiť ich s inými presne vymedzenými prostriedkami z členských štátov;

| 29. | vyzdvihuje pozitívny význam možnosti získať nadnárodné úvery a pôžičky, ktoré MSP umožnia využiť obrovský potenciál jednotného trhu, čím by sa mala posilniť konkurencieschopnosť a udržateľnosť hospodárskych iniciatív, napríklad v sektore cestovného ruchu; |
| --- | --- |

29.

vyzdvihuje pozitívny význam možnosti získať nadnárodné úvery a pôžičky, ktoré MSP umožnia využiť obrovský potenciál jednotného trhu, čím by sa mala posilniť konkurencieschopnosť a udržateľnosť hospodárskych iniciatív, napríklad v sektore cestovného ruchu;

| 30. | osobitnú pozornosť venuje úlohe nástroja vlastného imania pre rast (EFG), ktorý sa zameriava na fondy poskytujúce vysoko rizikový kapitál. Zdôrazňuje, že správcovia programu by náležitým posúdením rizika mali pomôcť podporiť čo najväčší počet MSP vrátane tých, ktoré majú v rámci riadnych bankových postupov malú pravdepodobnosť získať podporu, ale môžu prispieť k posilneniu všeobecného potenciálu MSP a výraznému zníženiu nezamestnanosti; |
| --- | --- |

30.

osobitnú pozornosť venuje úlohe nástroja vlastného imania pre rast (EFG), ktorý sa zameriava na fondy poskytujúce vysoko rizikový kapitál. Zdôrazňuje, že správcovia programu by náležitým posúdením rizika mali pomôcť podporiť čo najväčší počet MSP vrátane tých, ktoré majú v rámci riadnych bankových postupov malú pravdepodobnosť získať podporu, ale môžu prispieť k posilneniu všeobecného potenciálu MSP a výraznému zníženiu nezamestnanosti;

| 31. | ostáva skeptický voči nástroju na poskytovanie záruk za pôžičky a naliehavo žiada Komisiu, aby spresnila, aké kritériá boli použité na stanovenie tejto úrovne, keďže rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie nestanovuje žiadne hraničné hodnoty. Poukazuje na to, že úvery určené na začatie hospodárskej činnosti, investície alebo transfer sú často výrazne vyššie než stanovená hranica a obáva sa, že to povedie k situácii, keď program Horizont bude garantovať vyššie pôžičky, i keď je určený iba na inovačné projekty; |
| --- | --- |

31.

ostáva skeptický voči nástroju na poskytovanie záruk za pôžičky a naliehavo žiada Komisiu, aby spresnila, aké kritériá boli použité na stanovenie tejto úrovne, keďže rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie nestanovuje žiadne hraničné hodnoty. Poukazuje na to, že úvery určené na začatie hospodárskej činnosti, investície alebo transfer sú často výrazne vyššie než stanovená hranica a obáva sa, že to povedie k situácii, keď program Horizont bude garantovať vyššie pôžičky, i keď je určený iba na inovačné projekty;

| 32. | vyzýva preto, aby sa opäť uplatňoval predchádzajúci rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktorý nestanovoval žiadne hraničné hodnoty; |
| --- | --- |

32.

vyzýva preto, aby sa opäť uplatňoval predchádzajúci rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktorý nestanovoval žiadne hraničné hodnoty;

| 33. | považuje za oprávnené pri rokovaniach s inštitúciami, ktoré sa snažia získať prostriedky na pokrytie dlhu, zaujať individuálny prístup, a to pokiaľ ide jednak o výšku prostriedkov, ktorá závisí od výšky zaručeného portfóliového rizika, jednak o trvanie pôžičky; |
| --- | --- |

33.

považuje za oprávnené pri rokovaniach s inštitúciami, ktoré sa snažia získať prostriedky na pokrytie dlhu, zaujať individuálny prístup, a to pokiaľ ide jednak o výšku prostriedkov, ktorá závisí od výšky zaručeného portfóliového rizika, jednak o trvanie pôžičky;

| 34. | požaduje, aby finančné nástroje zamerané na rizikový kapitál ako aj prostriedky vyčlenené na pokrytie dlhových portfólií MSP boli neustále monitorované vzhľadom na meniace sa riziko; |
| --- | --- |

34.

požaduje, aby finančné nástroje zamerané na rizikový kapitál ako aj prostriedky vyčlenené na pokrytie dlhových portfólií MSP boli neustále monitorované vzhľadom na meniace sa riziko;

Riadenie programu

| 35. | považuje za správne prenechať nepriame riadenie programu Európskemu investičnému fondu (EIF) a výkonným agentúram, pričom Európska komisia bude zodpovedná za stále monitorovanie programu. Takýto spôsob riadenia zaručuje, že doterajšie pozitívne skúsenosti získané počas 10 rokov činnosti EIF ako nástroja na podporu MSP budú využité; |
| --- | --- |

35.

považuje za správne prenechať nepriame riadenie programu Európskemu investičnému fondu (EIF) a výkonným agentúram, pričom Európska komisia bude zodpovedná za stále monitorovanie programu. Takýto spôsob riadenia zaručuje, že doterajšie pozitívne skúsenosti získané počas 10 rokov činnosti EIF ako nástroja na podporu MSP budú využité;

| 36. | odporúča tiež využiť skúsenosti, ktoré má v tejto oblasti Európska investičná banka (EIB) ako aj európskej siete na podporu podnikania Enterprise Europe Network, ktorá má skúsenosti v oblasti internacionalizácie MSP, a to aj za hranicami EÚ; |
| --- | --- |

36.

odporúča tiež využiť skúsenosti, ktoré má v tejto oblasti Európska investičná banka (EIB) ako aj európskej siete na podporu podnikania Enterprise Europe Network, ktorá má skúsenosti v oblasti internacionalizácie MSP, a to aj za hranicami EÚ;

| 37. | zastáva názor, že na to, aby bol programu realizovaný účinne, t. j. aby bol efektívny, je nevyhnutná úzka spolupráca s regionálnymi a miestnymi orgánmi a inštitúciami, ktoré program riadia a zabezpečujú tok informácií v každej z oblastí realizácie programu; |
| --- | --- |

37.

zastáva názor, že na to, aby bol programu realizovaný účinne, t. j. aby bol efektívny, je nevyhnutná úzka spolupráca s regionálnymi a miestnymi orgánmi a inštitúciami, ktoré program riadia a zabezpečujú tok informácií v každej z oblastí realizácie programu;

| 38. | považuje za dôležité skúsenosti spojené s internacionalizáciou MSP za hranicami EÚ, ako aj poskytovanie informácií na túto tému, ktoré by malo pomôcť MSP znížiť transakčné náklady súvisiace s cezhraničnými činnosťami. Touto oblasťou by sa mali zaoberať odborníci z inštitúcií EÚ v spolupráci s národnými a regionálnymi orgánmi; |
| --- | --- |

38.

považuje za dôležité skúsenosti spojené s internacionalizáciou MSP za hranicami EÚ, ako aj poskytovanie informácií na túto tému, ktoré by malo pomôcť MSP znížiť transakčné náklady súvisiace s cezhraničnými činnosťami. Touto oblasťou by sa mali zaoberať odborníci z inštitúcií EÚ v spolupráci s národnými a regionálnymi orgánmi;

| 39. | upozorňuje aj na možnosť zriadenia informačných centier pre MSP. Výbor však nemá v úmysle určovať ich charakter či špecifiká ich fungovania. Tieto otázky by sa mali vyriešiť v rámci dohôd o mnohostrannej spolupráci štátov a regiónov; |
| --- | --- |

39.

upozorňuje aj na možnosť zriadenia informačných centier pre MSP. Výbor však nemá v úmysle určovať ich charakter či špecifiká ich fungovania. Tieto otázky by sa mali vyriešiť v rámci dohôd o mnohostrannej spolupráci štátov a regiónov;

| 40. | navrhuje, aby sa priame riadenie programu uskutočňovalo najmä na regionálnej úrovni za podpory národných orgánov a pod ich dohľadom. Na tejto úrovni riadenia by mal tiež vytvoriť systém monitorovania rizika spojeného s realizovanými projektmi; |
| --- | --- |

40.

navrhuje, aby sa priame riadenie programu uskutočňovalo najmä na regionálnej úrovni za podpory národných orgánov a pod ich dohľadom. Na tejto úrovni riadenia by mal tiež vytvoriť systém monitorovania rizika spojeného s realizovanými projektmi;

| 41. | navrhuje tiež, aby sa z monitorovania projektu vychádzalo aj pri hodnotení jeho realizácie na základe ukazovateľov plnenia strednodobých cieľov, ktoré sú uvedené v prílohe I návrhu. Monitorovanie by malo zahŕňať aj informácie týkajúce sa realizácie opatrení podniknutých v rámci programu spätých s ochranou podnebia a realizácie iných opatrení súvisiacich s oblasťami politiky Únie; |
| --- | --- |

41.

navrhuje tiež, aby sa z monitorovania projektu vychádzalo aj pri hodnotení jeho realizácie na základe ukazovateľov plnenia strednodobých cieľov, ktoré sú uvedené v prílohe I návrhu. Monitorovanie by malo zahŕňať aj informácie týkajúce sa realizácie opatrení podniknutých v rámci programu spätých s ochranou podnebia a realizácie iných opatrení súvisiacich s oblasťami politiky Únie;

| 42. | zdôrazňuje, že vyššie uvedené činnosti musia byť koherentné a v súlade s kontrolnými opatreniami prijatými Európskou komisiou, ktorej zástupcovia budú spolu s Dvorom audítorov a Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať audity, kontroly a inšpekcie na mieste; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že vyššie uvedené činnosti musia byť koherentné a v súlade s kontrolnými opatreniami prijatými Európskou komisiou, ktorej zástupcovia budú spolu s Dvorom audítorov a Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať audity, kontroly a inšpekcie na mieste;

| 43. | nazdáva sa, že stratégie auditu musia umožniť objektívne zhodnotiť realizáciu programu a nemali by byť záťažou pre príjemcov. Systémy kontroly by mali zohľadňovať jednotlivé fázy realizácie projektov, aby nemali negatívny vplyv na ich realizáciu a nespôsobovali nadmerné dodatočné náklady; |
| --- | --- |

43.

nazdáva sa, že stratégie auditu musia umožniť objektívne zhodnotiť realizáciu programu a nemali by byť záťažou pre príjemcov. Systémy kontroly by mali zohľadňovať jednotlivé fázy realizácie projektov, aby nemali negatívny vplyv na ich realizáciu a nespôsobovali nadmerné dodatočné náklady;

Aktuálne hrozby pre program

| 44. | upozorňuje na skutočnosť, že v súčasnej rozpočtovej situácii vlády štátov v mnohých krajinách využívajú najjednoduchšie spôsoby, ako zvýšiť rozpočtové príjmy, napríklad prostredníctvom zvýšenia rôznych poplatkov zaťažujúcich cenu práce, čo v konečnom dôsledku vedie k zániku MSP alebo ich prechodu do tieňovej ekonomiky. Vyzývame preto na ochranu MSP, pretože vyššie opísaná politika spomaľuje prekonanie hospodárskej krízy a môže prakticky úplne zmariť prínos programu. MSP predstavujú účinný nástroj na znižovanie nezamestnanosti; |
| --- | --- |

44.

upozorňuje na skutočnosť, že v súčasnej rozpočtovej situácii vlády štátov v mnohých krajinách využívajú najjednoduchšie spôsoby, ako zvýšiť rozpočtové príjmy, napríklad prostredníctvom zvýšenia rôznych poplatkov zaťažujúcich cenu práce, čo v konečnom dôsledku vedie k zániku MSP alebo ich prechodu do tieňovej ekonomiky. Vyzývame preto na ochranu MSP, pretože vyššie opísaná politika spomaľuje prekonanie hospodárskej krízy a môže prakticky úplne zmariť prínos programu. MSP predstavujú účinný nástroj na znižovanie nezamestnanosti;

| 45. | zastáva názor, že administratívna záťaž spojená so začatím hospodárskej činnosti a daňové zaťaženie počas jej vykonávania môžu takisto v mnohých krajinách EÚ brzdiť úsilie podnikov a MSP zlepšiť svoju konkurencieschopnosť. Výbor regiónov preto vyzýva, aby sa administratívne bremeno vo všetkých relevantných právnych predpisoch EÚ znížilo do roka 2020 o celých 25 %. Podotýka, že by bolo vhodné zvážiť odstránenie širšej škály prekážok, ktoré musia prekonávať subjekty zo sektora MSP; |
| --- | --- |

45.

zastáva názor, že administratívna záťaž spojená so začatím hospodárskej činnosti a daňové zaťaženie počas jej vykonávania môžu takisto v mnohých krajinách EÚ brzdiť úsilie podnikov a MSP zlepšiť svoju konkurencieschopnosť. Výbor regiónov preto vyzýva, aby sa administratívne bremeno vo všetkých relevantných právnych predpisoch EÚ znížilo do roka 2020 o celých 25 %. Podotýka, že by bolo vhodné zvážiť odstránenie širšej škály prekážok, ktoré musia prekonávať subjekty zo sektora MSP;

| 46. | nazdáva sa, že pre štáty a regióny, ktoré vytvárajú najpriaznivejšie rámcové podmienky pre MSP, ktoré im umožňujú rozvíjať sa, zvyšovať konkurencieschopnosť a expandovať na vonkajšie trhy, by mali byť v programe navrhnuté dodatočné bonusy na podporu tohto úsilia. Cieľom propagácie pozitívnych prístupov je podnietiť vhodné trendy v iných krajinách a regiónoch; |
| --- | --- |

46.

nazdáva sa, že pre štáty a regióny, ktoré vytvárajú najpriaznivejšie rámcové podmienky pre MSP, ktoré im umožňujú rozvíjať sa, zvyšovať konkurencieschopnosť a expandovať na vonkajšie trhy, by mali byť v programe navrhnuté dodatočné bonusy na podporu tohto úsilia. Cieľom propagácie pozitívnych prístupov je podnietiť vhodné trendy v iných krajinách a regiónoch;

| 47. | navrhuje, aby Európska komisia vyvíjala úsilie na zlepšenie prístupu k informáciám o rozvoji trhov v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách, pokiaľ ide o pravidlá investovania na ich území, platný právny systém a miestne zvyky v oblasti hospodárskej činnosti; |
| --- | --- |

47.

navrhuje, aby Európska komisia vyvíjala úsilie na zlepšenie prístupu k informáciám o rozvoji trhov v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách, pokiaľ ide o pravidlá investovania na ich území, platný právny systém a miestne zvyky v oblasti hospodárskej činnosti;

| 48. | nazdáva sa, že informácie o vonkajších trhoch musia byť pre MSP ľahko dostupné, t. j. nesmú zbytočne zaťažovať ich rozpočet a musia byť presné a poskytnuté v krátkom čase. Dôležitú úlohu by mali okrem informačných centier pre MSP zohrávať zástupcovia diplomacie EÚ v týchto oblastiach sveta; |
| --- | --- |

48.

nazdáva sa, že informácie o vonkajších trhoch musia byť pre MSP ľahko dostupné, t. j. nesmú zbytočne zaťažovať ich rozpočet a musia byť presné a poskytnuté v krátkom čase. Dôležitú úlohu by mali okrem informačných centier pre MSP zohrávať zástupcovia diplomacie EÚ v týchto oblastiach sveta;

| 49. | zdôrazňuje, že rozvoj podnikateľského ducha v EÚ si vyžaduje zmeny v systéme vzdelávania a odbornej prípravy, a to je dlhodobý proces. Preto by sa mohlo stať, že ciele vytýčené v dlhodobom a strednodobom horizonte nebudú dosiahnuté; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že rozvoj podnikateľského ducha v EÚ si vyžaduje zmeny v systéme vzdelávania a odbornej prípravy, a to je dlhodobý proces. Preto by sa mohlo stať, že ciele vytýčené v dlhodobom a strednodobom horizonte nebudú dosiahnuté;

| 50. | upozorňuje na skutočnosť, že prípadná nadmerná právna úprava činnosti MSP na úrovni EÚ, jednotlivých štátov či na miestnej úrovni môže skomplikovať postupy, ktoré súvisia so samotnou činnosťou ako aj získavaním pomoci v rámci rôznych programov, čo by negatívne ovplyvnilo konkurencieschopnosť MSP. Prednostne treba riešiť problematiku zníženia byrokracie a obmedzenia prekážok spojených so začatím a vykonávaním hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

50.

upozorňuje na skutočnosť, že prípadná nadmerná právna úprava činnosti MSP na úrovni EÚ, jednotlivých štátov či na miestnej úrovni môže skomplikovať postupy, ktoré súvisia so samotnou činnosťou ako aj získavaním pomoci v rámci rôznych programov, čo by negatívne ovplyvnilo konkurencieschopnosť MSP. Prednostne treba riešiť problematiku zníženia byrokracie a obmedzenia prekážok spojených so začatím a vykonávaním hospodárskej činnosti.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

COM(2011) 834 final

Odôvodnenie (1)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (1) | Komisia v marci 2010 prijala oznámenie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2) (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Oznámenie v júni 2010 schválila Európska rada. Stratégia Európa 2020 reaguje na hospodársku krízu a jej cieľom je pripraviť Európu na nasledujúce desaťročie. Stanovuje sa v nej päť ambicióznych cieľov týkajúcich sa klímy a energetiky, zamestnanosti, inovácií, vzdelávania a sociálneho začleňovania, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, a určujú sa v nej kľúčové stimuly pre rast, ktorých cieľom je zvýšiť dynamickosť a konkurencieschopnosť Európy. Zdôrazňuje sa v nej aj dôležitosť posilnenia rastu európskeho hospodárstva pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne zamestnanosti, nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne, a sociálnej súdržnosti |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

(1)

Komisia v marci 2010 prijala oznámenie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2) (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Oznámenie v júni 2010 schválila Európska rada. Stratégia Európa 2020 reaguje na hospodársku krízu a jej cieľom je pripraviť Európu na nasledujúce desaťročie. Stanovuje sa v nej päť ambicióznych cieľov týkajúcich sa klímy a energetiky, zamestnanosti, inovácií, vzdelávania a sociálneho začleňovania, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, a určujú sa v nej kľúčové stimuly pre rast, ktorých cieľom je zvýšiť dynamickosť a konkurencieschopnosť Európy. Zdôrazňuje sa v nej aj dôležitosť posilnenia rastu európskeho hospodárstva pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne zamestnanosti, nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne, a sociálnej súdržnosti

| (1) | Komisia v marci 2010 prijala oznámenie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2) (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Oznámenie v júni 2010 schválila Európska rada. Stratégia Európa 2020 reaguje na hospodársku krízu a jej cieľom je pripraviť Európu na nasledujúce desaťročie. Stanovuje sa v nej päť ambicióznych cieľov týkajúcich sa klímy a energetiky, zamestnanosti, inovácií, vzdelávania a sociálneho začleňovania, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, a určujú sa v nej kľúčové stimuly pre rast, ktorých cieľom je zvýšiť dynamickosť a konkurencieschopnosť Európy. Zdôrazňuje sa v nej aj dôležitosť posilnenia rastu európskeho hospodárstva pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne zamestnanosti, nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne, a sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisia v marci 2010 prijala oznámenie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2) (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Oznámenie v júni 2010 schválila Európska rada. Stratégia Európa 2020 reaguje na hospodársku krízu a jej cieľom je pripraviť Európu na nasledujúce desaťročie. Stanovuje sa v nej päť ambicióznych cieľov týkajúcich sa klímy a energetiky, zamestnanosti, inovácií, vzdelávania a sociálneho začleňovania, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, a určujú sa v nej kľúčové stimuly pre rast, ktorých cieľom je zvýšiť dynamickosť a konkurencieschopnosť Európy. Zdôrazňuje sa v nej aj dôležitosť posilnenia rastu európskeho hospodárstva pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne zamestnanosti, nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne, a sociálnej súdržnosti.

Pozmeňovací návrh 2

COM(2011) 834 final

Odôvodnenie (6)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (6) | S cieľom prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov Únie, najmä MSP, k rozvoju znalostnej spoločnosti a vývoju založenému na vyváženom hospodárskom raste by sa mal zriadiť Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (ďalej len „program“). |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

(6)

S cieľom prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov Únie, najmä MSP, k rozvoju znalostnej spoločnosti a vývoju založenému na vyváženom hospodárskom raste by sa mal zriadiť Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (ďalej len „program“).

| (6) | S cieľom prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti podnikov Únie, najmä MSP, k a a rast by sa mal zriadiť Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (ďalej len „program“). |
| --- | --- |

(6)

S cieľom prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti podnikov Únie, najmä MSP, k a a rast by sa mal zriadiť Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (ďalej len „program“).

Zdôvodnenie

Konkurencieschopnosť a udržateľnosť by sa nemali chápať ako samostatné ciele. Konkurencieschopnosť by sa naopak mala chápať ako niečo, čo je závislé od udržateľnosti. Podľa európskej správy o konkurencieschopnosti z roku 2010 udržateľná konkurencieschopnosť odráža schopnosť dosiahnuť a udržať konkurencieschopnosť podniku v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja.

Pozmeňovací návrh 3

COM(2011) 834 final

Odôvodnenie (18)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (18) | Ako je uvedené v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (3), ktoré Európska rada schválila vo svojich záveroch z októbra 2010, cestovný ruch je dôležitým sektorom hospodárstva Únie. Podniky v tomto sektore významne prispievajú k hrubému domácemu produktu (HDP) Únie a vytváraniu pracovných miest a majú značný potenciál na rozvoj podnikateľskej činnosti, keďže v ňom pôsobia najmä MSP. V Lisabonskej zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie členských štátov. V súvislosti s iniciatívou týkajúcou sa cestovného ruchu na úrovni Únie existuje jednoznačná pridaná hodnota, najmä v poskytovaní údajov a analýz, v príprave nadnárodných propagačných stratégií a vo výmene najlepších postupov. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

(18)

Ako je uvedené v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (3), ktoré Európska rada schválila vo svojich záveroch z októbra 2010, cestovný ruch je dôležitým sektorom hospodárstva Únie. Podniky v tomto sektore významne prispievajú k hrubému domácemu produktu (HDP) Únie a vytváraniu pracovných miest a majú značný potenciál na rozvoj podnikateľskej činnosti, keďže v ňom pôsobia najmä MSP. V Lisabonskej zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie členských štátov. V súvislosti s iniciatívou týkajúcou sa cestovného ruchu na úrovni Únie existuje jednoznačná pridaná hodnota, najmä v poskytovaní údajov a analýz, v príprave nadnárodných propagačných stratégií a vo výmene najlepších postupov.

| (18) | Ako je uvedené v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (3), ktoré Európska rada schválila vo svojich záveroch z októbra 2010, cestovný ruch je dôležitým sektorom hospodárstva Únie. Podniky v tomto sektore významne prispievajú k hrubému domácemu produktu (HDP) Únie a vytváraniu pracovných miest a majú značný potenciál na rozvoj podnikateľskej činnosti, keďže v ňom pôsobia najmä MSP. V Lisabonskej zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie členských štátov. cestovného ruchu jednoznačn pridan hodnot, najmä v poskytovaní údajov a analýz, v príprave a vo výmene najlepších postupov. |
| --- | --- |

(18)

Ako je uvedené v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (3), ktoré Európska rada schválila vo svojich záveroch z októbra 2010, cestovný ruch je dôležitým sektorom hospodárstva Únie. Podniky v tomto sektore významne prispievajú k hrubému domácemu produktu (HDP) Únie a vytváraniu pracovných miest a majú značný potenciál na rozvoj podnikateľskej činnosti, keďže v ňom pôsobia najmä MSP. V Lisabonskej zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie členských štátov. cestovného ruchu jednoznačn pridan hodnot, najmä v poskytovaní údajov a analýz, v príprave a vo výmene najlepších postupov.

Pozmeňovací návrh 4

COM(2011) 834 final

Odôvodnenie (20)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (20) | Program by mal dopĺňať iné programy Únie a zároveň by sa malo uznávať, že každý nástroj by mal fungovať podľa svojich vlastných špecifických postupov. Tie isté oprávnené náklady by sa teda nemali financovať duplicitne. S cieľom dosiahnuť pridanú hodnotu a výrazný vplyv financovania z Únie by sa medzi programom a ostatnými programami Únie a štrukturálnymi fondmi mali vyvíjať úzke synergie. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

(20)

Program by mal dopĺňať iné programy Únie a zároveň by sa malo uznávať, že každý nástroj by mal fungovať podľa svojich vlastných špecifických postupov. Tie isté oprávnené náklady by sa teda nemali financovať duplicitne. S cieľom dosiahnuť pridanú hodnotu a výrazný vplyv financovania z Únie by sa medzi programom a ostatnými programami Únie a štrukturálnymi fondmi mali vyvíjať úzke synergie.

| (20) | Program by mal dopĺňať iné programy Únie a zároveň by sa malo uznávať, že každý nástroj by mal fungovať podľa svojich vlastných špecifických postupov. Tie isté oprávnené náklady by sa teda nemali financovať duplicitne. S cieľom dosiahnuť pridanú hodnotu a výrazný vplyv financovania z Únie by sa medzi programom a ostatnými programami Únie a štrukturálnymi fondmi mali vyvíjať úzke synergie. |
| --- | --- |

(20)

Program by mal dopĺňať iné programy Únie a zároveň by sa malo uznávať, že každý nástroj by mal fungovať podľa svojich vlastných špecifických postupov. Tie isté oprávnené náklady by sa teda nemali financovať duplicitne. S cieľom dosiahnuť pridanú hodnotu a výrazný vplyv financovania z Únie by sa medzi programom a ostatnými programami Únie a štrukturálnymi fondmi mali vyvíjať úzke synergie.

Pozmeňovací návrh 5

COM(2011) 834 final

Odôvodnenie (24)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (24) | Účasť príslušných krajín v programoch Únie sa stanovuje v Dohode o Európskom hospodárskom priestore a v protokoloch k dohodám o pridružení. Účasť iných tretích krajín by mala byť možná, ak sa to uvádza v dohodách a postupoch. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

(24)

Účasť príslušných krajín v programoch Únie sa stanovuje v Dohode o Európskom hospodárskom priestore a v protokoloch k dohodám o pridružení. Účasť iných tretích krajín by mala byť možná, ak sa to uvádza v dohodách a postupoch.

| (24) | Účasť príslušných krajín v programoch Únie sa stanovuje v Dohode o Európskom hospodárskom priestore a v protokoloch k dohodám o pridružení. Účasť iných tretích krajín by mala byť možná, ak sa to uvádza v dohodách a postupoch. |
| --- | --- |

(24)

Účasť príslušných krajín v programoch Únie sa stanovuje v Dohode o Európskom hospodárskom priestore a v protokoloch k dohodám o pridružení. Účasť iných tretích krajín by mala byť možná, ak sa to uvádza v dohodách a postupoch.

Pozmeňovací návrh 6

COM(2011) 834 final

Článok 2 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 2
  Všeobecné ciele | Článok 2
  Všeobecné ciele |
| 1.   Program prispieva k týmto všeobecným cieľom, pričom osobitná pozornosť sa venuje špecifickým potrebám MSP na európskej aj celosvetovej úrovni: | 1.   Program prispieva k týmto všeobecným cieľom, pričom osobitná pozornosť sa venuje špecifickým potrebám MSP na európskej aj celosvetovej úrovni: |
| (a) | posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu; |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 2

Všeobecné ciele

Článok 2

Všeobecné ciele

1.   Program prispieva k týmto všeobecným cieľom, pričom osobitná pozornosť sa venuje špecifickým potrebám MSP na európskej aj celosvetovej úrovni:

1.   Program prispieva k týmto všeobecným cieľom, pričom osobitná pozornosť sa venuje špecifickým potrebám MSP na európskej aj celosvetovej úrovni:

(a)

posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu;

| (a) | posilnenie konkurencieschopnosti podnikov z Únie; |
| --- | --- |

(a)

posilnenie konkurencieschopnosti podnikov z Únie;

| (b) | podnietenie podnikateľskej kultúry a podpora vytvárania a rastu MSP |
| --- | --- |

(b)

podnietenie podnikateľskej kultúry a podpora vytvárania a rastu MSP

| (b) | podnietenie podnikateľskej kultúry vytvárani a rast MSP |
| --- | --- |

(b)

podnietenie podnikateľskej kultúry vytvárani a rast MSP

Zdôvodnenie

Konkurencieschopnosť a udržateľnosť by sa nemali chápať ako samostatné ciele, pretože konkurencieschopnosť z dlhodobého hľadiska závisí od udržateľnosti a politické opatrenia by mali vychádzať z dlhodobej stratégie.

V politickej iniciatíve „Small Business Act“ pre Európu sa uvádza, že je potrebné vytvoriť kultúru na obranu renomé podnikateľov a túto kultúru, v ktorej sa oceňuje snaha a schopnosť prekonávať náročné prekážky, treba ďalej propagovať a podporovať.

Pozmeňovací návrh 7

COM(2011) 834 final

Článok 2 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 2
  Všeobecné ciele | Článok 2
  Všeobecné ciele |
| 2.   Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto ukazovateľov: | 2.   Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto ukazovateľov: |
| (a) | percentuálny podiel rastu priemyselného sektora Únie vo vzťahu k celkovému rastu hrubého domáceho produktu (HDP), |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 2

Všeobecné ciele

Článok 2

Všeobecné ciele

2.   Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto ukazovateľov:

2.   Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto ukazovateľov:

(a)

percentuálny podiel rastu priemyselného sektora Únie vo vzťahu k celkovému rastu hrubého domáceho produktu (HDP),

| (a) | percentuálny podiel rastu priemyselného sektora Únie vo vzťahu k celkovému rastu hrubého domáceho produktu (HDP), |
| --- | --- |

(a)

percentuálny podiel rastu priemyselného sektora Únie vo vzťahu k celkovému rastu hrubého domáceho produktu (HDP),

| (b) | rast výrobnej produkcie Únie v environmentálnych odvetviach, |
| --- | --- |

(b)

rast výrobnej produkcie Únie v environmentálnych odvetviach,

| (b) | rast výrobnej produkcie Únie v environmentálnych odvetviach , |
| --- | --- |

(b)

rast výrobnej produkcie Únie v environmentálnych odvetviach ,

| (c) | zmeny v administratívnom zaťažení MSP, |
| --- | --- |

(c)

zmeny v administratívnom zaťažení MSP,

| (c) | zmeny v administratívnom zaťažení MSP, |
| --- | --- |

(c)

zmeny v administratívnom zaťažení MSP,

| (d) | rast MSP, pokiaľ ide o pridanú hodnotu a počet zamestnancov, |
| --- | --- |

(d)

rast MSP, pokiaľ ide o pridanú hodnotu a počet zamestnancov,

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | a miera fluktuácie MSP. |
| --- | --- |

a miera fluktuácie MSP.

| () | rast MSP, pokiaľ ide o pridanú hodnotu a počet zamestnancov, |
| --- | --- |

()

rast MSP, pokiaľ ide o pridanú hodnotu a počet zamestnancov,

| () | miera fluktuácie MSP |
| --- | --- |

()

miera fluktuácie MSP

Pozmeňovací návrh 8

COM(2011) 834 final

Článok 3 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 3
  Špecifické ciele | Článok 3
  Špecifické ciele |
| 1.   Špecifické ciele programu sú: | 1.   Špecifické ciele programu sú: |
| (a) | zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu; |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 3

Špecifické ciele

Článok 3

Špecifické ciele

1.   Špecifické ciele programu sú:

1.   Špecifické ciele programu sú:

(a)

zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu;

| (a) | zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie ; |
| --- | --- |

(a)

zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie ;

| (b) | podpora podnikania, a to aj v rámci špecifických cieľových skupín; |
| --- | --- |

(b)

podpora podnikania, a to aj v rámci špecifických cieľových skupín;

| (b) | podpora podnikania, a to aj v rámci špecifických cieľových skupín; |
| --- | --- |

(b)

podpora podnikania, a to aj v rámci špecifických cieľových skupín;

| (c) | zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe vlastného imania a k dlhovým financiám; |
| --- | --- |

(c)

zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe vlastného imania a k dlhovým financiám;

| (c) | zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe vlastného imania a k dlhovým financiám; |
| --- | --- |

(c)

zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe vlastného imania a k dlhovým financiám;

| (d) | zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a celosvetovo. |
| --- | --- |

(d)

zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a celosvetovo.

| (d) | zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a celosvetovo. |
| --- | --- |

(d)

zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a celosvetovo.

Pozmeňovací návrh 9

COM(2011) 834 final

Článok 6 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie | Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie |
| 1.   Komisia podporuje akcie na zlepšenie a posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie, najmä MSP, aby sa zvýšila účinnosť, previazanosť a konzistentnosť vnútroštátnych politík podporujúcich konkurencieschopnosť, udržateľnosť a rast podnikov v Európe. | 1.   Komisia podporuje akcie na zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov z Únie, najmä MSP, aby sa zvýšila účinnosť, previazanosť a konzistentnosť vnútroštátnych politík podporujúcich konkurencieschopnosť, udržateľnosť a rast podnikov v Európe |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

1.   Komisia podporuje akcie na zlepšenie a posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie, najmä MSP, aby sa zvýšila účinnosť, previazanosť a konzistentnosť vnútroštátnych politík podporujúcich konkurencieschopnosť, udržateľnosť a rast podnikov v Európe.

1.   Komisia podporuje akcie na zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov z Únie, najmä MSP, aby sa zvýšila účinnosť, previazanosť a konzistentnosť vnútroštátnych politík podporujúcich konkurencieschopnosť, udržateľnosť a rast podnikov v Európe

Pozmeňovací návrh 10

COM(2011) 834 final

Článok 6 ods. 2 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie | Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie |
| (...) | (...) |
| 2.   Komisia môže podporovať akcie určené na vývoj nových stratégií konkurencieschopnosti. Takéto akcie môžu zahŕňať: | 2.   Komisia môže podporovať akcie určené na vývoj nových stratégií konkurencieschopnosti. Takéto akcie môžu zahŕňať: |
| a) | opatrenia na zlepšenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov vrátane odolnosti proti katastrofám, a na zabezpečenie vývoja príslušných infraštruktúr, klastrov na svetovej úrovni a podnikových sietí, rámcových podmienok a vývoja udržateľných produktov, služieb a procesov; |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

(...)

(...)

2.   Komisia môže podporovať akcie určené na vývoj nových stratégií konkurencieschopnosti. Takéto akcie môžu zahŕňať:

2.   Komisia môže podporovať akcie určené na vývoj nových stratégií konkurencieschopnosti. Takéto akcie môžu zahŕňať:

a)

opatrenia na zlepšenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov vrátane odolnosti proti katastrofám, a na zabezpečenie vývoja príslušných infraštruktúr, klastrov na svetovej úrovni a podnikových sietí, rámcových podmienok a vývoja udržateľných produktov, služieb a procesov;

| a) | opatrenia na zlepšenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov vrátane odolnosti proti katastrofám, a na zabezpečenie vývoja príslušných infraštruktúr, klastrov na svetovej úrovni a podnikových sietí, rámcových podmienok a vývoja udržateľných produktov, služieb a procesov ; |
| --- | --- |

a)

opatrenia na zlepšenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov vrátane odolnosti proti katastrofám, a na zabezpečenie vývoja príslušných infraštruktúr, klastrov na svetovej úrovni a podnikových sietí, rámcových podmienok a vývoja udržateľných produktov, služieb a procesov ;

Zdôvodnenie

Ak ide o podporu úsilia MSP, jedným z prvých krokov by malo byť presvedčiť ich o prínose, ktoré pre ne bude mať spojenie sa s inými podnikmi s cieľom podniknúť konkrétne kroky, ktoré by inak neboli uskutočniteľné alebo by z nich mali jednotliví účastníci menší zisk. Spolupráca medzi podnikmi sa ukázala ako jedna z najefektívnejších činností s najrýchlejšími účinkami.

Pozmeňovací návrh 11

COM(2011) 834 final

Článok 6 ods. 2 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie | Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie |
| (...) | (...) |
| c) | podpora vývoja politiky v oblasti MSP a spolupráce medzi tvorcami politík, najmä vzhľadom na uľahčovanie prístupu k programom a opatreniam pre MSP. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

(...)

(...)

c)

podpora vývoja politiky v oblasti MSP a spolupráce medzi tvorcami politík, najmä vzhľadom na uľahčovanie prístupu k programom a opatreniam pre MSP.

| c) | podpora vývoja politiky v oblasti MSP a spolupráce medzi tvorcami politík, najmä vzhľadom na uľahčovanie prístupu k programom a opatreniam pre MSP . |
| --- | --- |

c)

podpora vývoja politiky v oblasti MSP a spolupráce medzi tvorcami politík, najmä vzhľadom na uľahčovanie prístupu k programom a opatreniam pre MSP .

Pozmeňovací návrh 12

COM(2011) 834 final

Článok 6 ods. 2 písm. d)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie | Článok 6
  Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie |
| [...] | [...] |
| | d) | opatrenia zamerané na podporu inovácií a prenosu poznatkov v celej EÚ, využívanie IKT a inovačných nápadov, ktoré môžu viesť k vzniku nových produktov a služieb vytvárajúcich hospodársky rast a kvalitné pracovné miesta. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

Článok 6

Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie

[...]

[...]

d)

opatrenia zamerané na podporu inovácií a prenosu poznatkov v celej EÚ, využívanie IKT a inovačných nápadov, ktoré môžu viesť k vzniku nových produktov a služieb vytvárajúcich hospodársky rast a kvalitné pracovné miesta.

Zdôvodnenie

Navrhujeme, aby boli v tomto bode uvedené aj tieto opatrenia, a to vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú v rámci strategických cieľov stanovených pre odvetvie cestovného ruchu. Je to v súlade so stratégiou Európa 2020, medzi priority ktorej patrí aj inteligentný rast, pričom jeho predpokladom je rozvoj hospodárstva založeného na poznatkoch a inováciách.

Pozmeňovací návrh 13

COM(2011) 834 final

Článok 8 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 8
  Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám | Článok 8
  Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám |
| 1.   Komisia podporuje akcie zamerané na zlepšenie prístupu MSP k financiám v ich začínajúcej fáze a fáze rastu, ktoré sú komplementárne s používaním finančných nástrojov pre MSP členskými štátmi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. S cieľom zabezpečiť komplementárnosť budú tieto akcie úzko koordinované s akciami uskutočnenými v rámci politiky súdržnosti a na vnútroštátnej úrovni. Takéto opatrenia sú zamerané na povzbudenie poskytovania financií v podobe vlastného imania aj dlhových financií. | 1.   Komisia podporuje akcie zamerané na zlepšenie prístupu MSP k financiám v ich začínajúcej fáze a fáze rastu, ktoré sú komplementárne s používaním finančných nástrojov pre MSP členskými štátmi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. S cieľom zabezpečiť komplementárnosť budú tieto akcie úzko koordinované s akciami uskutočnenými v rámci politiky súdržnosti, a na vnútroštátnej úrovni. Takéto opatrenia sú zamerané na povzbudenie poskytovania financií v podobe vlastného imania aj dlhových financií. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 8

Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám

Článok 8

Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám

1.   Komisia podporuje akcie zamerané na zlepšenie prístupu MSP k financiám v ich začínajúcej fáze a fáze rastu, ktoré sú komplementárne s používaním finančných nástrojov pre MSP členskými štátmi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. S cieľom zabezpečiť komplementárnosť budú tieto akcie úzko koordinované s akciami uskutočnenými v rámci politiky súdržnosti a na vnútroštátnej úrovni. Takéto opatrenia sú zamerané na povzbudenie poskytovania financií v podobe vlastného imania aj dlhových financií.

1.   Komisia podporuje akcie zamerané na zlepšenie prístupu MSP k financiám v ich začínajúcej fáze a fáze rastu, ktoré sú komplementárne s používaním finančných nástrojov pre MSP členskými štátmi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. S cieľom zabezpečiť komplementárnosť budú tieto akcie úzko koordinované s akciami uskutočnenými v rámci politiky súdržnosti, a na vnútroštátnej úrovni. Takéto opatrenia sú zamerané na povzbudenie poskytovania financií v podobe vlastného imania aj dlhových financií.

Pozmeňovací návrh 14

COM(2011) 834 final

Článok 8 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 8
  Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám | Článok 8
  Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám |
| 2.   V rámci akcií uvedených v odseku 1 vypracúva Komisia s prihliadnutím na dopyt na trhu opatrenia na zlepšenie cezhraničného a nadnárodného financovania, čo MSP pomáha pri internacionalizácii ich činností v súlade s právnymi predpismi Únie. | 2.   V rámci akcií uvedených v odseku 1 vypracúva Komisia s prihliadnutím na dopyt na trhu opatrenia na zlepšenie cezhraničného a nadnárodného financovania, čo MSP pomáha pri internacionalizácii ich činností v súlade s právnymi predpismi Únie. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 8

Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám

Článok 8

Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám

2.   V rámci akcií uvedených v odseku 1 vypracúva Komisia s prihliadnutím na dopyt na trhu opatrenia na zlepšenie cezhraničného a nadnárodného financovania, čo MSP pomáha pri internacionalizácii ich činností v súlade s právnymi predpismi Únie.

2.   V rámci akcií uvedených v odseku 1 vypracúva Komisia s prihliadnutím na dopyt na trhu opatrenia na zlepšenie cezhraničného a nadnárodného financovania, čo MSP pomáha pri internacionalizácii ich činností v súlade s právnymi predpismi Únie.

Pozmeňovací návrh 15

COM(2011) 834 final

Príloha II – Nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky (LGF)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| | Príloha II –   Nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky (LGF) |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Príloha II –   Nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky (LGF)

Pozmeňovací návrh 16

COM(2011) 834 final

Príloha II odsek 3

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Príloha II odsek 3 | Príloha II odsek 3 |
| 3. | LGF, s výnimkou pôžičiek v sekuritizovanom portfóliu, sa vzťahuje na pôžičky do výšky 150 000 EUR a s minimálnou splatnosťou 12 mesiacov. LGF je zostavený takým spôsobom, že bude možné podávať správu o podporovaných inovačných MSP, pokiaľ ide o počet aj objem pôžičiek. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Príloha II odsek 3

Príloha II odsek 3

3.

LGF, s výnimkou pôžičiek v sekuritizovanom portfóliu, sa vzťahuje na pôžičky do výšky 150 000 EUR a s minimálnou splatnosťou 12 mesiacov. LGF je zostavený takým spôsobom, že bude možné podávať správu o podporovaných inovačných MSP, pokiaľ ide o počet aj objem pôžičiek.

| 3. | LGF pôžič LGF je zostavený takým spôsobom, že bude možné podávať správu o podporovaných inovačných MSP, pokiaľ ide o počet aj objem pôžičiek. |
| --- | --- |

3.

LGF pôžič LGF je zostavený takým spôsobom, že bude možné podávať správu o podporovaných inovačných MSP, pokiaľ ide o počet aj objem pôžičiek.

Zdôvodnenie

Nová horná hranica nedáva príliš veľký zmysel, pretože žiadne projekty alebo len veľmi málo projektov bude môcť využiť túto rozpočtovú položku. Mal by sa zachovať starý systém, ktorý nestanovoval žiadnu hornú hranicu.

V Bruseli 9. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/news/Pages/InvitationtoparticipateintheSurveyonSME-friendlyRegionsandCities.aspx

1

(2)  COM(2010) 2020 final.

2

(3)  COM(2010) 352 final.

3

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/49

---

Stanovisko Výboru regiónov „Balík opatrení v oblasti verejného obstarávania“

2012/C 391/09

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zastáva názor, že v pravidlách zadávania zákaziek by sa malo viac pozornosti venovať rentabilite nákladov. Verejnému obstarávateľovi ide pri zadávaní zákazky v prvom rade o získanie určitého tovaru a služby alebo uskutočnenie prác a ustanovenia by mali viesť k tomu, že v konečnom dôsledku budú občania, kupujúci i predávajúci s transakciou spokojní. Jednoduché a zrozumiteľné pravidlá viac než čokoľvek iné bezpochyby uľahčujú aj cezhraničný obchod; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že v pravidlách zadávania zákaziek by sa malo viac pozornosti venovať rentabilite nákladov. Verejnému obstarávateľovi ide pri zadávaní zákazky v prvom rade o získanie určitého tovaru a služby alebo uskutočnenie prác a ustanovenia by mali viesť k tomu, že v konečnom dôsledku budú občania, kupujúci i predávajúci s transakciou spokojní. Jednoduché a zrozumiteľné pravidlá viac než čokoľvek iné bezpochyby uľahčujú aj cezhraničný obchod;

| — | vyjadruje poľutovanie nad tým, že aj niektoré nové návrhy sú, len ťažko zrozumiteľné a mimoriadne podrobné. Okrem toho pribudol ešte celý rad nových ustanovení. Síce boli doplnené viaceré ustanovenia, ktoré zjednodušujú zadávanie verejných zákaziek, iné novinky však znamenajú pre verejných obstarávateľov dodatočnú administratívnu záťaž, pričom pre riadny priebeh verejného obstarávania je potrebná právna istota; |
| --- | --- |

—

vyjadruje poľutovanie nad tým, že aj niektoré nové návrhy sú, len ťažko zrozumiteľné a mimoriadne podrobné. Okrem toho pribudol ešte celý rad nových ustanovení. Síce boli doplnené viaceré ustanovenia, ktoré zjednodušujú zadávanie verejných zákaziek, iné novinky však znamenajú pre verejných obstarávateľov dodatočnú administratívnu záťaž, pričom pre riadny priebeh verejného obstarávania je potrebná právna istota;

| — | zastáva názor, že to, že je možné vypracovať jednoduchšie a napriek tomu účinné predpisy v oblasti verejného obstarávania, ukazuje v neposlednom rade aj Dohoda o vládnom obstarávaní, ktorá je na rozdiel od rámca EÚ oveľa jednoduchšia. Vyzývame Komisiu, aby vo výraznej miere zvýšila prahové hodnoty pre vládne obstarávanie. Vzhľadom na zanedbateľne nízky podiel cezhraničného zadávania zákaziek v rámci verejného obstarávania, ako aj so zreteľom na administratívnu záťaž, ktorú regulačný rámec predstavuje pre zadávateľa aj zhotoviteľa, nemajú takéto nízke prahové hodnoty zmysel. Nedávno uzatvorená dohoda o vládnom obstarávaní nahrádza dohodu z roku 1994. Výbor regiónov už teraz vyzýva Komisiu, aby začala opäť rokovať o dohode uzatvorenej v decembri 2011 s cieľom vo výraznej miere zvýšiť prahové hodnoty; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že to, že je možné vypracovať jednoduchšie a napriek tomu účinné predpisy v oblasti verejného obstarávania, ukazuje v neposlednom rade aj Dohoda o vládnom obstarávaní, ktorá je na rozdiel od rámca EÚ oveľa jednoduchšia. Vyzývame Komisiu, aby vo výraznej miere zvýšila prahové hodnoty pre vládne obstarávanie. Vzhľadom na zanedbateľne nízky podiel cezhraničného zadávania zákaziek v rámci verejného obstarávania, ako aj so zreteľom na administratívnu záťaž, ktorú regulačný rámec predstavuje pre zadávateľa aj zhotoviteľa, nemajú takéto nízke prahové hodnoty zmysel. Nedávno uzatvorená dohoda o vládnom obstarávaní nahrádza dohodu z roku 1994. Výbor regiónov už teraz vyzýva Komisiu, aby začala opäť rokovať o dohode uzatvorenej v decembri 2011 s cieľom vo výraznej miere zvýšiť prahové hodnoty;

| — | poukazuje na to, že návrh je v rozpore s právom členských štátov organizovať svoju verejnú správu a porušuje zásadu subsidiarity. Je dôležité, aby sa dodržiavala zásada subsidiarity a proporcionality. Navrhované opatrenie EÚ musí byť na jednej strane nevyhnutné na dosiahnutie cieľov a na druhej strane účinnejšie než príslušné opatrenie na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že návrh je v rozpore s právom členských štátov organizovať svoju verejnú správu a porušuje zásadu subsidiarity. Je dôležité, aby sa dodržiavala zásada subsidiarity a proporcionality. Navrhované opatrenie EÚ musí byť na jednej strane nevyhnutné na dosiahnutie cieľov a na druhej strane účinnejšie než príslušné opatrenie na vnútroštátnej úrovni.

| Spravodajkyňa | Catarina SEGERSTEN-LARSSON (SE/EĽS), členka regionálnej rady, Värmland |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Stanovisko k balíku opatrení v oblasti verejného obstarávania, ktorý pozostáva z






  — | návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb
  COM(2011) 895 final |

Spravodajkyňa

Catarina SEGERSTEN-LARSSON (SE/EĽS), členka regionálnej rady, Värmland

Referenčné dokumenty

Stanovisko k balíku opatrení v oblasti verejného obstarávania, ktorý pozostáva z

—

návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb

COM(2011) 895 final

| — | a návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o verejnom obstarávaní
  COM(2011) 896 final |
| --- | --- |

—

a návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o verejnom obstarávaní

COM(2011) 896 final

I.   KONTEXT

| 1. | Európska komisia sa v „Zelenej knihe o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ – Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania“ (COM(2011) 15 final) venuje množstvu otázok súvisiacich s verejným obstarávaním. |
| --- | --- |

1.

Európska komisia sa v „Zelenej knihe o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ – Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania“ (COM(2011) 15 final) venuje množstvu otázok súvisiacich s verejným obstarávaním.

| 2. | Výbor regiónov vypracoval v máji 2011 k tejto zelenej knihe stanovisko, v ktorom okrem iného zdôraznil, že je dôležité, aby sa mohli do výberových konaní v rámci verejného obstarávania zapojiť aj MSP, že súčasné predpisy sú príliš podrobné a že by mali existovať možnosti zohľadniť environmentálne otázky, stanoviť si sociálne požiadavky a udeľovať zákazky aj v oblasti inovácií. Okrem toho sa výbor vyslovil za zachovanie rozlišovania medzi službami typu A a službami typu B, za zavedenie európskych pasov verejného obstarávania, rozšírenie možností využiť súťažné konanie s rokovaním a zlepšenie rámcových dohôd. |
| --- | --- |

2.

Výbor regiónov vypracoval v máji 2011 k tejto zelenej knihe stanovisko, v ktorom okrem iného zdôraznil, že je dôležité, aby sa mohli do výberových konaní v rámci verejného obstarávania zapojiť aj MSP, že súčasné predpisy sú príliš podrobné a že by mali existovať možnosti zohľadniť environmentálne otázky, stanoviť si sociálne požiadavky a udeľovať zákazky aj v oblasti inovácií. Okrem toho sa výbor vyslovil za zachovanie rozlišovania medzi službami typu A a službami typu B, za zavedenie európskych pasov verejného obstarávania, rozšírenie možností využiť súťažné konanie s rokovaním a zlepšenie rámcových dohôd.

II.   NÁVRH EURÓPSKEJ KOMISIE NA ZMENU A DOPLNENIE SMERNICE O OBSTARÁVANÍ VYKONÁVANOM SUBJEKTMI PÔSOBIACIMI V ODVETVIACH VODNÉHO HOSPODÁRSTVA, ENERGETIKY, DOPRAVY A POŠTOVÝCH SLUŽIEB

| 3. | Návrh nových smerníc o verejnom obstarávaní obsahuje na rozdiel od súčasných smerníc celý rad nových podrobných predpisov. Niektoré z návrhov sa zameriavajú na uľahčenia pre MSP. Z rámca pôsobnosti sa vylučujú niektoré formy spolupráce medzi orgánmi. Čoraz väčší význam majú aj životné prostredie, sociálne aspekty a inovácie, ako aj elektronické obstarávanie. Ďalšou novinkou je návrh zrušiť rozlišovanie medzi službami typu A a typu B, pričom sa navrhuje nový systém, pokiaľ ide o zadávanie sociálnych služieb. Taktiež sa navrhujú aj ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad verejným obstarávaním a poradenstva. |
| --- | --- |

3.

Návrh nových smerníc o verejnom obstarávaní obsahuje na rozdiel od súčasných smerníc celý rad nových podrobných predpisov. Niektoré z návrhov sa zameriavajú na uľahčenia pre MSP. Z rámca pôsobnosti sa vylučujú niektoré formy spolupráce medzi orgánmi. Čoraz väčší význam majú aj životné prostredie, sociálne aspekty a inovácie, ako aj elektronické obstarávanie. Ďalšou novinkou je návrh zrušiť rozlišovanie medzi službami typu A a typu B, pričom sa navrhuje nový systém, pokiaľ ide o zadávanie sociálnych služieb. Taktiež sa navrhujú aj ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad verejným obstarávaním a poradenstva.

| 4. | Výbor regiónov už v procese prípravy súčasných smerníc o verejnom obstarávaní poukazoval na to, že regulačný rámec musí byť výrazne zjednodušený. Súčasný systém, ktorý sa vyznačuje komplexnosťou a nejasnosťou predpisov, vytvára početné problémy a vedie k súdnym sporom. To sa dá vysvetľovať aj ako prejav nedôvery voči verejným obstarávateľom. Výbor regiónov tiež ľutuje, že v centre pozornosti stojí verejné obstarávanie ako také a nie jeho výsledok z hľadiska všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

4.

Výbor regiónov už v procese prípravy súčasných smerníc o verejnom obstarávaní poukazoval na to, že regulačný rámec musí byť výrazne zjednodušený. Súčasný systém, ktorý sa vyznačuje komplexnosťou a nejasnosťou predpisov, vytvára početné problémy a vedie k súdnym sporom. To sa dá vysvetľovať aj ako prejav nedôvery voči verejným obstarávateľom. Výbor regiónov tiež ľutuje, že v centre pozornosti stojí verejné obstarávanie ako také a nie jeho výsledok z hľadiska všeobecného záujmu.

| 5. | Výbor regiónov zastáva názor, že v pravidlách zadávania zákaziek by sa malo viac pozornosti venovať rentabilite nákladov. Verejnému obstarávateľovi ide pri zadávaní zákazky v prvom rade o získanie určitého tovaru a služby alebo uskutočnenie prác a ustanovenia by mali viesť k tomu, že v konečnom dôsledku budú občania, kupujúci i predávajúci s transakciou spokojní. Jednoduché a zrozumiteľné pravidlá viac než čokoľvek iné bezpochyby uľahčujú aj cezhraničný obchod. |
| --- | --- |

5.

Výbor regiónov zastáva názor, že v pravidlách zadávania zákaziek by sa malo viac pozornosti venovať rentabilite nákladov. Verejnému obstarávateľovi ide pri zadávaní zákazky v prvom rade o získanie určitého tovaru a služby alebo uskutočnenie prác a ustanovenia by mali viesť k tomu, že v konečnom dôsledku budú občania, kupujúci i predávajúci s transakciou spokojní. Jednoduché a zrozumiteľné pravidlá viac než čokoľvek iné bezpochyby uľahčujú aj cezhraničný obchod.

| 6. | Aj niektoré nové návrhy sú, žiaľ, len ťažko zrozumiteľné a mimoriadne podrobné. Okrem toho pribudol ešte celý rad nových ustanovení. Síce boli doplnené viaceré ustanovenia, ktoré zjednodušujú zadávanie verejných zákaziek, iné novinky však znamenajú pre verejných obstarávateľov dodatočnú administratívnu záťaž, pričom pre riadny priebeh verejného obstarávania je potrebná právna istota. |
| --- | --- |

6.

Aj niektoré nové návrhy sú, žiaľ, len ťažko zrozumiteľné a mimoriadne podrobné. Okrem toho pribudol ešte celý rad nových ustanovení. Síce boli doplnené viaceré ustanovenia, ktoré zjednodušujú zadávanie verejných zákaziek, iné novinky však znamenajú pre verejných obstarávateľov dodatočnú administratívnu záťaž, pričom pre riadny priebeh verejného obstarávania je potrebná právna istota.

| 7. | Podľa článku 5 ods. 4 Zmluvy o EÚ neprekračuje obsah a forma činnosti Únie rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv. Navrhovaná miera podrobnosti údajov je v rozpore so zamýšľaným zjednodušením pravidiel obstarávania a spôsobí neprijateľné administratívne zaťaženie verejným obstarávateľom, najmä malým obstarávateľom na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

7.

Podľa článku 5 ods. 4 Zmluvy o EÚ neprekračuje obsah a forma činnosti Únie rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv. Navrhovaná miera podrobnosti údajov je v rozpore so zamýšľaným zjednodušením pravidiel obstarávania a spôsobí neprijateľné administratívne zaťaženie verejným obstarávateľom, najmä malým obstarávateľom na miestnej a regionálnej úrovni.

| 8. | Praktickejší právny rámec, by sa bol dal dosiahnuť predpismi, ktoré by boli jednoduchšie, bolo by ich menej, v prípade potreby by boli doplnené o usmernenia na základe judikatúry Súdneho dvora a dali by sa priebežne aktualizovať bez toho, aby bolo zakaždým potrebné meniť smernice. |
| --- | --- |

8.

Praktickejší právny rámec, by sa bol dal dosiahnuť predpismi, ktoré by boli jednoduchšie, bolo by ich menej, v prípade potreby by boli doplnené o usmernenia na základe judikatúry Súdneho dvora a dali by sa priebežne aktualizovať bez toho, aby bolo zakaždým potrebné meniť smernice.

| 9. | Že je možné vypracovať jednoduchšie a napriek tomu účinné predpisy v oblasti verejného obstarávania, ukazuje v neposlednom rade aj Dohoda o vládnom obstarávaní, ktorá je na rozdiel od rámca EÚ oveľa jednoduchšia. Vyzývame Komisiu, aby vo výraznej miere zvýšila prahové hodnoty pre vládne obstarávanie. Vzhľadom na zanedbateľne nízky podiel cezhraničného zadávania zákaziek v rámci verejného obstarávania, ako aj so zreteľom na administratívnu záťaž, ktorú regulačný rámec predstavuje pre zadávateľa aj zhotoviteľa, nemajú takéto nízke prahové hodnoty zmysel. Nedávno uzatvorená dohoda o vládnom obstarávaní nahrádza dohodu z roku 1994. Výbor regiónov už teraz vyzýva Komisiu, aby začala opäť rokovať o dohode uzatvorenej v decembri 2011 s cieľom vo výraznej miere zvýšiť prahové hodnoty. |
| --- | --- |

9.

Že je možné vypracovať jednoduchšie a napriek tomu účinné predpisy v oblasti verejného obstarávania, ukazuje v neposlednom rade aj Dohoda o vládnom obstarávaní, ktorá je na rozdiel od rámca EÚ oveľa jednoduchšia. Vyzývame Komisiu, aby vo výraznej miere zvýšila prahové hodnoty pre vládne obstarávanie. Vzhľadom na zanedbateľne nízky podiel cezhraničného zadávania zákaziek v rámci verejného obstarávania, ako aj so zreteľom na administratívnu záťaž, ktorú regulačný rámec predstavuje pre zadávateľa aj zhotoviteľa, nemajú takéto nízke prahové hodnoty zmysel. Nedávno uzatvorená dohoda o vládnom obstarávaní nahrádza dohodu z roku 1994. Výbor regiónov už teraz vyzýva Komisiu, aby začala opäť rokovať o dohode uzatvorenej v decembri 2011 s cieľom vo výraznej miere zvýšiť prahové hodnoty.

| 10. | Je mimoriadne dôležité, aby boli ustanovenia stanovené tak, aby sa MSP mohli ľahko uchádzať o verejné zákazky, pričom upozorňuje na možnosť zadávať zákazky subdodávateľom. Aj z tohto hľadiska by bol vhodný jednoduchší právny rámec, keďže MSP si nemôžu dovoliť právnikov, ktorí sa špecializujú na verejné obstarávanie, ani iných expertov. Tieto podniky sa vyznajú vo svojom tovare a službách, nie sú však odborníci na predpisy v oblasti verejného obstarávania. Navrhujú sa určité ustanovenia, ktoré majú odbremeniť podniky, napríklad pokiaľ ide o predkladanie dokumentácie a európsky pas verejného obstarávania, čo je pozitívne. Výbor regiónov sa však nedomnieva, že by rozdeľovanie zákaziek na viacero častí malo byť povinné a muselo sa zodpovedajúcim spôsobom zdôvodňovať. |
| --- | --- |

10.

Je mimoriadne dôležité, aby boli ustanovenia stanovené tak, aby sa MSP mohli ľahko uchádzať o verejné zákazky, pričom upozorňuje na možnosť zadávať zákazky subdodávateľom. Aj z tohto hľadiska by bol vhodný jednoduchší právny rámec, keďže MSP si nemôžu dovoliť právnikov, ktorí sa špecializujú na verejné obstarávanie, ani iných expertov. Tieto podniky sa vyznajú vo svojom tovare a službách, nie sú však odborníci na predpisy v oblasti verejného obstarávania. Navrhujú sa určité ustanovenia, ktoré majú odbremeniť podniky, napríklad pokiaľ ide o predkladanie dokumentácie a európsky pas verejného obstarávania, čo je pozitívne. Výbor regiónov sa však nedomnieva, že by rozdeľovanie zákaziek na viacero častí malo byť povinné a muselo sa zodpovedajúcim spôsobom zdôvodňovať.

| 11. | Zákazky zadané kontrolovaným subjektom, alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v smernici budú splnené. Navrhované pravidlo výnimky pre spoluprácu v rámci vlastného koncernu alebo spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi je však formulované príliš úzko a nebude sa dať uplatniť v praxi. To umožní, aby smernica zasahovala do vnútorných administratívnych postupov členských štátov. |
| --- | --- |

11.

Zákazky zadané kontrolovaným subjektom, alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v smernici budú splnené. Navrhované pravidlo výnimky pre spoluprácu v rámci vlastného koncernu alebo spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi je však formulované príliš úzko a nebude sa dať uplatniť v praxi. To umožní, aby smernica zasahovala do vnútorných administratívnych postupov členských štátov.

| 12. | Vo svojom stanovisku k zelenej knihe Výbor regiónov navrhol, aby sa umožnilo využívanie rokovacieho konania za rovnakých podmienok ako v sektore služieb verejného záujmu, a aj naďalej tento názor zastáva. Nie je zrejmé, prečo by orgány, ktoré pôsobia v „tradičnejších“ oblastiach mali byť menej schopné viesť rokovania než zadávatelia v sektore služieb verejného záujmu. Verejní obstarávatelia nakupujú nielen štandardné produkty, ale aj veľmi komplexné produkty, napríklad systémy IT alebo produkty medicínskej techniky. V týchto prípadoch, ako aj prípadoch obstarávania komplexných služieb, sa rokovacie konanie priam núka. |
| --- | --- |

12.

Vo svojom stanovisku k zelenej knihe Výbor regiónov navrhol, aby sa umožnilo využívanie rokovacieho konania za rovnakých podmienok ako v sektore služieb verejného záujmu, a aj naďalej tento názor zastáva. Nie je zrejmé, prečo by orgány, ktoré pôsobia v „tradičnejších“ oblastiach mali byť menej schopné viesť rokovania než zadávatelia v sektore služieb verejného záujmu. Verejní obstarávatelia nakupujú nielen štandardné produkty, ale aj veľmi komplexné produkty, napríklad systémy IT alebo produkty medicínskej techniky. V týchto prípadoch, ako aj prípadoch obstarávania komplexných služieb, sa rokovacie konanie priam núka.

| 13. | Rozšírenie využívania možnosti rokovacieho konania by pomohlo aj MSP, keďže by prinieslo väčšiu pružnosť. Podniky často narážajú na ťažkosti, keď menia a dopĺňajú svoju ponuku, preto by v tejto oblasti mali byť podmienky menej striktné. |
| --- | --- |

13.

Rozšírenie využívania možnosti rokovacieho konania by pomohlo aj MSP, keďže by prinieslo väčšiu pružnosť. Podniky často narážajú na ťažkosti, keď menia a dopĺňajú svoju ponuku, preto by v tejto oblasti mali byť podmienky menej striktné.

| 14. | Problematické je aj zadávanie zákaziek v oblasti informačných a komunikačných technológií (systémy IKT), kde sa nedajú vždy bez komplikácií uzatvárať dodatkové zmluvy, napríklad na dodatočné licencie alebo nové moduly. Tieto ťažkosti môžu byť technického charakteru, ale môžu súvisieť aj s finančnými otázkami. |
| --- | --- |

14.

Problematické je aj zadávanie zákaziek v oblasti informačných a komunikačných technológií (systémy IKT), kde sa nedajú vždy bez komplikácií uzatvárať dodatkové zmluvy, napríklad na dodatočné licencie alebo nové moduly. Tieto ťažkosti môžu byť technického charakteru, ale môžu súvisieť aj s finančnými otázkami.

| 15. | Pre miestnych a regionálnych obstarávateľov sa pre výzvy na súťaž pri súťažnom obstarávaní navrhuje o niečo jednoduchší systém, podľa vzoru ustanovení WTO. Ak využijú túto možnosť, nebudú musieť pred začatím obstarávacieho konania zverejniť osobitné oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania. Tento návrh má zmysel, keďže odbremeňuje súčasne orgány aj podniky. |
| --- | --- |

15.

Pre miestnych a regionálnych obstarávateľov sa pre výzvy na súťaž pri súťažnom obstarávaní navrhuje o niečo jednoduchší systém, podľa vzoru ustanovení WTO. Ak využijú túto možnosť, nebudú musieť pred začatím obstarávacieho konania zverejniť osobitné oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania. Tento návrh má zmysel, keďže odbremeňuje súčasne orgány aj podniky.

| 16. | Výbor regiónov sa vo svojej reakcii na zelenú knihu vyslovil za to, aby boli ustanovenia rámcových dohôd v súlade so smernicou o obstarávaní v sektore služieb verejného záujmu stanovené tak, aby tvorili základ pružnejších ustanovení. Komisia však žiaľ navrhla zmeniť smernicu o obstarávaní v sektore služieb verejného záujmu, čím by vznikol rovnako komplikovaný súbor pravidiel, ako v „tradičných“ sektoroch. Okrem toho by sa malo jasne stanoviť, že v prípade tovarov a služieb pre individuálnu potrebu, ako napríklad pomôcok pre postihnutých, sa môžu zmluvy formulovať tak, aby si občan mohol vybrať spomedzi dodávateľov uvedených v rámcovej dohode. |
| --- | --- |

16.

Výbor regiónov sa vo svojej reakcii na zelenú knihu vyslovil za to, aby boli ustanovenia rámcových dohôd v súlade so smernicou o obstarávaní v sektore služieb verejného záujmu stanovené tak, aby tvorili základ pružnejších ustanovení. Komisia však žiaľ navrhla zmeniť smernicu o obstarávaní v sektore služieb verejného záujmu, čím by vznikol rovnako komplikovaný súbor pravidiel, ako v „tradičných“ sektoroch. Okrem toho by sa malo jasne stanoviť, že v prípade tovarov a služieb pre individuálnu potrebu, ako napríklad pomôcok pre postihnutých, sa môžu zmluvy formulovať tak, aby si občan mohol vybrať spomedzi dodávateľov uvedených v rámcovej dohode.

| 17. | Výbor regiónov je zástancom elektronického obstarávania, a preto víta túto iniciatívu Európskej komisie. Elektronické obstarávanie odbremeňuje kupujúcich aj predávajúcich. Navrhované dvojročné prechodné obdobie, kým bude predkladanie a prijímanie ponúk v elektronickej podobe povinné, je však príliš krátke, najmä pre malé podniky. Tu by malo byť ponechané na zváženie verejných obstarávateľov, ako budú postupovať, keďže v tejto oblasti sú medzi odvetviami a členskými krajinami výrazné rozdiely, a práve obstarávatelia majú najlepší prehľad o situácii. Nie je jasné, prečo by práve pre zavedenie elektronického obstarávania mali pre centrálne obstarávacie inštitúcie platiť osobitné pravidlá a kratší časový rámec, najmä v prípade, ak hovoríme o centrálnych obstarávacích inštitúciách na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

17.

Výbor regiónov je zástancom elektronického obstarávania, a preto víta túto iniciatívu Európskej komisie. Elektronické obstarávanie odbremeňuje kupujúcich aj predávajúcich. Navrhované dvojročné prechodné obdobie, kým bude predkladanie a prijímanie ponúk v elektronickej podobe povinné, je však príliš krátke, najmä pre malé podniky. Tu by malo byť ponechané na zváženie verejných obstarávateľov, ako budú postupovať, keďže v tejto oblasti sú medzi odvetviami a členskými krajinami výrazné rozdiely, a práve obstarávatelia majú najlepší prehľad o situácii. Nie je jasné, prečo by práve pre zavedenie elektronického obstarávania mali pre centrálne obstarávacie inštitúcie platiť osobitné pravidlá a kratší časový rámec, najmä v prípade, ak hovoríme o centrálnych obstarávacích inštitúciách na miestnej a regionálnej úrovni.

| 18. | Okrem toho výbor poukazuje na to, že je absolútne nevyhnutné, aby Európska komisia prepracovala systém referenčných čísiel CPV. Tento systém sa zle prezerá, je dvojznačný a sčasti nelogický. Fungujúci systém referenčných čísiel CPV uľahčuje elektronické obstarávanie. |
| --- | --- |

18.

Okrem toho výbor poukazuje na to, že je absolútne nevyhnutné, aby Európska komisia prepracovala systém referenčných čísiel CPV. Tento systém sa zle prezerá, je dvojznačný a sčasti nelogický. Fungujúci systém referenčných čísiel CPV uľahčuje elektronické obstarávanie.

| 19. | Podľa názoru Výboru regiónov by sa rozlišovanie medzi službami typu A a typu B malo bezpodmienečne zachovať a navrhované články 74 – 76 o sociálnych a iných službách by sa mali zrušiť. Tieto služby majú len veľmi malý cezhraničný význam. Navrhovaný model sociálnych služieb nevyváži nevýhody, ktoré so sebou prináša zrušenie osobitného riešenia pre služby typu B. Vyňaté by mali byť nielen sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti. Napr. aj pri právnych službách hrá osobná dôvera podstatnú úlohu, takže obstarávanie môže len ťažko prebiehať zvyčajným spôsobom hospodárskej súťaže. Aj stravovacie služby a služby zamerané na odbornú prípravu sa často viažu na sociálne služby, čo platí o. i. aj pre upratovacie služby poskytované starším občanom a občanom so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

19.

Podľa názoru Výboru regiónov by sa rozlišovanie medzi službami typu A a typu B malo bezpodmienečne zachovať a navrhované články 74 – 76 o sociálnych a iných službách by sa mali zrušiť. Tieto služby majú len veľmi malý cezhraničný význam. Navrhovaný model sociálnych služieb nevyváži nevýhody, ktoré so sebou prináša zrušenie osobitného riešenia pre služby typu B. Vyňaté by mali byť nielen sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti. Napr. aj pri právnych službách hrá osobná dôvera podstatnú úlohu, takže obstarávanie môže len ťažko prebiehať zvyčajným spôsobom hospodárskej súťaže. Aj stravovacie služby a služby zamerané na odbornú prípravu sa často viažu na sociálne služby, čo platí o. i. aj pre upratovacie služby poskytované starším občanom a občanom so zdravotným postihnutím.

| 20. | Výbor zastáva názor, že orgány verejnej správy môžu výrazne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 tým, že využijú svoju kúpnu silu, a to najmä pokiaľ ide o hlavné iniciatívy Únia inovácií a Európa účinne využívajúca zdroje. |
| --- | --- |

20.

Výbor zastáva názor, že orgány verejnej správy môžu výrazne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 tým, že využijú svoju kúpnu silu, a to najmä pokiaľ ide o hlavné iniciatívy Únia inovácií a Európa účinne využívajúca zdroje.

| 21. | Výbor regiónov víta skutočnosť, že v navrhovaných smerniciach sa kladie veľký dôraz na možnosť zvážiť podmienky týkajúce sa environmentálnej a sociálnej oblasti, aj keď sa pravdepodobne tieto ustanovenia nebudú dať tak ľahko uplatňovať, napríklad v prípade výpočtu nákladov na životný cyklus, ktorý sa uvádza v článku 67. Musí byť ponechané na uváženie verejných obstarávateľov, či má byť splnenie takýchto podmienok vyžadované, a ak áno, do akej miery, pretože tovary a služby môžu byť rôzneho druhu. Zároveň treba umožniť, aby sa ciele politík stanovovali na základe politických rozhodnutí na miestnej a regionálnej úrovni. Je veľký rozdiel medzi nákupom cementu alebo prístroja na magnetickú rezonanciu. Výbor regiónov však poukazuje na to, že vo všetkých prípadoch musí existovať vecná súvislosť s predmetom zákazky, aby sa zabránilo netransparentným a svojvoľným rozhodnutiam o pridelení zákaziek a zaručila spravodlivá hospodárska súťaž medzi podnikmi. |
| --- | --- |

21.

Výbor regiónov víta skutočnosť, že v navrhovaných smerniciach sa kladie veľký dôraz na možnosť zvážiť podmienky týkajúce sa environmentálnej a sociálnej oblasti, aj keď sa pravdepodobne tieto ustanovenia nebudú dať tak ľahko uplatňovať, napríklad v prípade výpočtu nákladov na životný cyklus, ktorý sa uvádza v článku 67. Musí byť ponechané na uváženie verejných obstarávateľov, či má byť splnenie takýchto podmienok vyžadované, a ak áno, do akej miery, pretože tovary a služby môžu byť rôzneho druhu. Zároveň treba umožniť, aby sa ciele politík stanovovali na základe politických rozhodnutí na miestnej a regionálnej úrovni. Je veľký rozdiel medzi nákupom cementu alebo prístroja na magnetickú rezonanciu. Výbor regiónov však poukazuje na to, že vo všetkých prípadoch musí existovať vecná súvislosť s predmetom zákazky, aby sa zabránilo netransparentným a svojvoľným rozhodnutiam o pridelení zákaziek a zaručila spravodlivá hospodárska súťaž medzi podnikmi.

| 22. | Výbor regiónov zastáva názor, že pri obstarávaní musí existovať možnosť výberu medzi najnižšou cenou alebo ekonomicky najvýhodnejšou ponukou, a to na základe rozhodnutia verejného obstarávateľa. Pri mnohých štandardných výrobkoch, ako je napr. benzín, je cena jediným realistickým kritériom posúdenia. Platí to aj pre mnohé zložité výrobky, napr. určité lieky, ktorých kvalita je už vopred zaistená úradným povolením na predaj. Obstarávanie na základe najnižšej ceny nemusí znamenať, že sa nestanovili kvalitatívne požiadavky. Pri takomto obstarávaní sa povinne stanovia požiadavky na kvalitu a až keď sú splnené, prijme sa ponuka s najnižšou cenou. Obstarávanie za najnižšiu cenu je tiež výhodné pre malé podniky, keďže majú často nízke administratívne náklady a môžu ponúknuť konkurenčné ceny. Naopak, konkurencia na základe sociálnych a environmentálnych kritérií môže vylúčiť z trhu mnohé malé podniky. Zmätok spôsobuje skutočnosť, že v návrhu sa hovorí o „najnižších nákladoch“ namiesto „najnižšej cene“. Pojem „najnižšie náklady“ súvisí skôr s ekonomicky najvýhodnejšou ponukou a naznačuje, že okrem ceny sa zohľadňujú aj iné kritériá. Z dôvodu jasnosti by sa malo ponechať znenie súčasnej smernice. |
| --- | --- |

22.

Výbor regiónov zastáva názor, že pri obstarávaní musí existovať možnosť výberu medzi najnižšou cenou alebo ekonomicky najvýhodnejšou ponukou, a to na základe rozhodnutia verejného obstarávateľa. Pri mnohých štandardných výrobkoch, ako je napr. benzín, je cena jediným realistickým kritériom posúdenia. Platí to aj pre mnohé zložité výrobky, napr. určité lieky, ktorých kvalita je už vopred zaistená úradným povolením na predaj. Obstarávanie na základe najnižšej ceny nemusí znamenať, že sa nestanovili kvalitatívne požiadavky. Pri takomto obstarávaní sa povinne stanovia požiadavky na kvalitu a až keď sú splnené, prijme sa ponuka s najnižšou cenou. Obstarávanie za najnižšiu cenu je tiež výhodné pre malé podniky, keďže majú často nízke administratívne náklady a môžu ponúknuť konkurenčné ceny. Naopak, konkurencia na základe sociálnych a environmentálnych kritérií môže vylúčiť z trhu mnohé malé podniky. Zmätok spôsobuje skutočnosť, že v návrhu sa hovorí o „najnižších nákladoch“ namiesto „najnižšej cene“. Pojem „najnižšie náklady“ súvisí skôr s ekonomicky najvýhodnejšou ponukou a naznačuje, že okrem ceny sa zohľadňujú aj iné kritériá. Z dôvodu jasnosti by sa malo ponechať znenie súčasnej smernice.

| 23. | Komisia ďalej navrhuje nové ustanovenia, ktoré sa týkajú vzťahu k subdodávateľom a úpravy zákaziek počas ich platnosti. Výbor regiónov zastáva názor, že tieto otázky by ani v budúcnosti nemala smernica upravovať, pretože spadajú do vnútroštátnych zákonov v oblasti zmluvného práva. Naproti tomu by však mohlo byť vhodné zaoberať sa nimi vo výkladovom dokumente. |
| --- | --- |

23.

Komisia ďalej navrhuje nové ustanovenia, ktoré sa týkajú vzťahu k subdodávateľom a úpravy zákaziek počas ich platnosti. Výbor regiónov zastáva názor, že tieto otázky by ani v budúcnosti nemala smernica upravovať, pretože spadajú do vnútroštátnych zákonov v oblasti zmluvného práva. Naproti tomu by však mohlo byť vhodné zaoberať sa nimi vo výkladovom dokumente.

| 24. | Komisia navrhuje celý rad rozsiahlych ustanovení týkajúcich sa vnútroštátnych orgánov dohľadu a podpory pri verejnom obstarávaní. Treba konštatovať, že o tom sa v zelenej knihe neviedla žiadna diskusia. Podľa článku 2 Protokolu (č. 2) o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality musí Komisia predtým, ako navrhne legislatívny akt, uskutočniť rozsiahle konzultácie. Pritom sa prípadne zohľadní regionálny a miestny rozmer zamýšľaných opatrení, s výnimkou mimoriadne naliehavých prípadov. Vytvorenie vnútroštátnych orgánov dohľadu má pre miestnu a regionálnu úroveň zaiste veľký význam. Platí to najmä pre tie členské štáty, v ktorých majú úrady na nižšej ako celoštátnej úrovni legislatívne právomoci. |
| --- | --- |

24.

Komisia navrhuje celý rad rozsiahlych ustanovení týkajúcich sa vnútroštátnych orgánov dohľadu a podpory pri verejnom obstarávaní. Treba konštatovať, že o tom sa v zelenej knihe neviedla žiadna diskusia. Podľa článku 2 Protokolu (č. 2) o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality musí Komisia predtým, ako navrhne legislatívny akt, uskutočniť rozsiahle konzultácie. Pritom sa prípadne zohľadní regionálny a miestny rozmer zamýšľaných opatrení, s výnimkou mimoriadne naliehavých prípadov. Vytvorenie vnútroštátnych orgánov dohľadu má pre miestnu a regionálnu úroveň zaiste veľký význam. Platí to najmä pre tie členské štáty, v ktorých majú úrady na nižšej ako celoštátnej úrovni legislatívne právomoci.

| 25. | Návrh je v rozpore s právom členských štátov organizovať svoju verejnú správu a porušuje zásadu subsidiarity. Je dôležité, aby sa dodržiavala zásada subsidiarity a proporcionality. Navrhované opatrenie EÚ musí byť na jednej strane nevyhnutné na dosiahnutie cieľov a na druhej strane účinnejšie než príslušné opatrenie na vnútroštátnej úrovni. V tomto prípade nič nenasvedčuje tomu, že navrhovaný systém je účinnejší než konanie členských štátov v súlade s príslušným vnútroštátnym systémom. Existujúce vládne a súdne štruktúry by mali byť schopné prevziať nové úlohy súvisiace s presadzovaním práva bez toho, aby bolo potrebné vytvárať v každom členskom štáte osobitné orgánu dohľadu. Navyše sa zdá, že Komisiou navrhovaný model kombinuje rôzne úlohy spôsobom, ktorý je v rozpore s tradičným rozdelením úloh medzi verejnými orgánmi a súdmi. |
| --- | --- |

25.

Návrh je v rozpore s právom členských štátov organizovať svoju verejnú správu a porušuje zásadu subsidiarity. Je dôležité, aby sa dodržiavala zásada subsidiarity a proporcionality. Navrhované opatrenie EÚ musí byť na jednej strane nevyhnutné na dosiahnutie cieľov a na druhej strane účinnejšie než príslušné opatrenie na vnútroštátnej úrovni. V tomto prípade nič nenasvedčuje tomu, že navrhovaný systém je účinnejší než konanie členských štátov v súlade s príslušným vnútroštátnym systémom. Existujúce vládne a súdne štruktúry by mali byť schopné prevziať nové úlohy súvisiace s presadzovaním práva bez toho, aby bolo potrebné vytvárať v každom členskom štáte osobitné orgánu dohľadu. Navyše sa zdá, že Komisiou navrhovaný model kombinuje rôzne úlohy spôsobom, ktorý je v rozpore s tradičným rozdelením úloh medzi verejnými orgánmi a súdmi.

III.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

COM(2011) 896 final

Odôvodnenie 14

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (14) | Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú zákazky uzavreté medzi verejnými obstarávateľmi uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania. Toto objasnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú ako také verejnými obstarávateľmi, nevylučuje uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o organizáciu spôsobu plnenia ich úloh vo verejnom záujme. Zákazky zadané ovládaným subjektom alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v tejto smernici budú splnené. Cieľom tejto smernice by malo byť zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o súkromné hospodárske subjekty. Účasť verejného obstarávateľa ako uchádzača v konaní na zadanie verejnej zákazky by takisto nemala spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(14)

Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú zákazky uzavreté medzi verejnými obstarávateľmi uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania. Toto objasnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú ako také verejnými obstarávateľmi, nevylučuje uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o organizáciu spôsobu plnenia ich úloh vo verejnom záujme. Zákazky zadané ovládaným subjektom alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v tejto smernici budú splnené. Cieľom tejto smernice by malo byť zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o súkromné hospodárske subjekty. Účasť verejného obstarávateľa ako uchádzača v konaní na zadanie verejnej zákazky by takisto nemala spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže.

| (14) | Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú zákazky uzavreté medzi verejnými obstarávateľmi uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania. Toto objasnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú ako také verejnými obstarávateľmi, nevylučuje uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o organizáciu spôsobu plnenia ich úloh vo verejnom záujme. Zákazky zadané ovládaným subjektom alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v tejto smernici budú splnené. Cieľom tejto smernice by malo byť zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o súkromné hospodárske subjekty. Účasť verejného obstarávateľa ako uchádzača v konaní na zadanie verejnej zákazky by takisto nemala spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú zákazky uzavreté medzi verejnými obstarávateľmi uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania. Toto objasnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú ako také verejnými obstarávateľmi, nevylučuje uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o organizáciu spôsobu plnenia ich úloh vo verejnom záujme. Zákazky zadané ovládaným subjektom alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v tejto smernici budú splnené. Cieľom tejto smernice by malo byť zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o súkromné hospodárske subjekty. Účasť verejného obstarávateľa ako uchádzača v konaní na zadanie verejnej zákazky by takisto nemala spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže.

Zdôvodnenie

Malo by sa objasniť, že rôzne formy spolupráce medzi orgánmi verejnej správy nespadajú do rozsahu pôsobnosti predpisov o verejnom obstarávaní.

Pozmeňovací návrh 2

COM(2011) 896 final

Odôvodnenie 46

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (46) | Verejní obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri zadávaní zákazky. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie zákazky týmto okolnostiam bez nového obstarávacieho konania. Pojem nepredvídateľných okolností sa odvoláva na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného zadania zákazky verejným obstarávateľom so zreteľom na dostupné prostriedky, povahu a vlastnosti konkrétneho projektu, osvedčené postupy v danej oblasti a potrebu zabezpečiť zodpovedajúci súlad medzi prostriedkami vynaloženými pri príprave zadávania zákaziek a ich predpokladanou hodnotou. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy obstarávania, napríklad tým, že nahradí práce, tovar alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

(46)

Verejní obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri zadávaní zákazky. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie zákazky týmto okolnostiam bez nového obstarávacieho konania. Pojem nepredvídateľných okolností sa odvoláva na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného zadania zákazky verejným obstarávateľom so zreteľom na dostupné prostriedky, povahu a vlastnosti konkrétneho projektu, osvedčené postupy v danej oblasti a potrebu zabezpečiť zodpovedajúci súlad medzi prostriedkami vynaloženými pri príprave zadávania zákaziek a ich predpokladanou hodnotou. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy obstarávania, napríklad tým, že nahradí práce, tovar alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok.

| (46) | Verejní obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri zadávaní zákazky. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie zákazky týmto okolnostiam bez nového obstarávacieho konania. Pojem nepredvídateľných okolností sa odvoláva na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného zadania zákazky verejným obstarávateľom. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy obstarávania, napríklad tým, že nahradí práce, tovar alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok. |
| --- | --- |

(46)

Verejní obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri zadávaní zákazky. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie zákazky týmto okolnostiam bez nového obstarávacieho konania. Pojem nepredvídateľných okolností sa odvoláva na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného zadania zákazky verejným obstarávateľom. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy obstarávania, napríklad tým, že nahradí práce, tovar alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok.

Zdôvodnenie

Pri posúdení nepredvídateľných okolností, o ktorých sa hovorí v odôvodnení, sa nemôžu zohľadniť zdroje dostupné verejným obstarávateľom a ich vzťah k celkovej predpokladanej hodnote projektu. Zdroje dostupné verejným obstarávateľom a ich posúdenie nie sú v právomoci Komisie. V rámci hodnotenia konečného výsledku procesu verejného obstarávania by sa nemali posudzovať faktory súvisiace s organizáciou alebo zamestnancami verejného obstarávateľa. Verejní obstarávatelia na miestnej úrovni môžu sami rozhodovať o svojich ľudských zdrojoch a pracovných postupoch bez ohľadu na to, akým spôsobom by mali zadávať zákazky na verejné služby. Takýto mechanizmus hodnotenia by sa mal vypustiť z odôvodnení, pretože je proti právnym predpisom EÚ.

Pozmeňovací návrh 3

COM(2011) 895 final

Článok 1

COM(2011) 896 final

Článok 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 1 | Článok 1 |
| Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti | Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti |
| 1.   Touto smernicou sa stanovujú pravidlá obstarávacích konaní vykonávaných verejnými obstarávateľmi, pokiaľ ide o verejné zákazky, ako aj súťaže návrhov, ktorých hodnota podľa odhadu nie je nižšia ako prahová hodnota stanovená v článku 4. | 1.   Touto smernicou sa stanovujú pravidlá obstarávacích konaní vykonávaných verejnými obstarávateľmi, pokiaľ ide o verejné zákazky, ako aj súťaže návrhov, ktorých hodnota podľa odhadu nie je nižšia ako prahová hodnota stanovená v článku 4. |
| 2.   Obstarávanie v zmysle tejto smernice znamená nákup alebo iné formy získavania prác, tovaru alebo služieb jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi od hospodárskych subjektov, ktorých si títo verejní obstarávatelia vybrali, bez ohľadu na to, či dané práce, tovar alebo služby slúžia alebo neslúžia na verejný účel. | 2.   Obstarávanie v zmysle tejto smernice znamená nákup alebo iné formy získavania prác, tovaru alebo služieb jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi od hospodárskych subjektov, ktorých si títo verejní obstarávatelia vybrali. |
| Celok prác, tovaru a/alebo služieb predstavuje v zmysle tejto smernice aj v prípade nakúpenia prostredníctvom rôznych zákaziek jedno obstarávanie, ak zákazky tvoria súčasť jedného jediného projektu. | |
| | |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 1

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Touto smernicou sa stanovujú pravidlá obstarávacích konaní vykonávaných verejnými obstarávateľmi, pokiaľ ide o verejné zákazky, ako aj súťaže návrhov, ktorých hodnota podľa odhadu nie je nižšia ako prahová hodnota stanovená v článku 4.

1.   Touto smernicou sa stanovujú pravidlá obstarávacích konaní vykonávaných verejnými obstarávateľmi, pokiaľ ide o verejné zákazky, ako aj súťaže návrhov, ktorých hodnota podľa odhadu nie je nižšia ako prahová hodnota stanovená v článku 4.

2.   Obstarávanie v zmysle tejto smernice znamená nákup alebo iné formy získavania prác, tovaru alebo služieb jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi od hospodárskych subjektov, ktorých si títo verejní obstarávatelia vybrali, bez ohľadu na to, či dané práce, tovar alebo služby slúžia alebo neslúžia na verejný účel.

2.   Obstarávanie v zmysle tejto smernice znamená nákup alebo iné formy získavania prác, tovaru alebo služieb jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi od hospodárskych subjektov, ktorých si títo verejní obstarávatelia vybrali.

Celok prác, tovaru a/alebo služieb predstavuje v zmysle tejto smernice aj v prípade nakúpenia prostredníctvom rôznych zákaziek jedno obstarávanie, ak zákazky tvoria súčasť jedného jediného projektu.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| (a) | |
| --- | --- |

(a)

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

| (c) | |
| --- | --- |

(c)

| | |
| --- | --- |

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

Zdôvodnenie

Obstarávanie tovaru, služieb a prác, ktoré nie sú vo verejnom záujme, nepatrí do smernice o verejnom obstarávaní.

Základom postupov zadávania zákaziek by mala byť jedna zákazka a nie projekt, pretože projekty môžu obsahovať prvky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice.

Ustanovenia, ktoré upravujú vzťahy medzi orgánmi verejnej správy, by sa mali presunúť z článku 11 (COM(2011)896) a z článku 21 (COM(2011)895) do článku 1, pretože nespadajú do rozsahu pôsobnosti smernice.

Judikatúra Súdneho dvora Európskej únie (Teckal C-107/98) hovorí o väčšine činností, a nie o 90 %, a preto sa treba vyhnúť rozporu s prístupom Súdneho dvora EÚ.

Článok 11 (COM(2011)896) resp. článok 21 (COM(2011)895) by sa mali v dôsledku navrhnutých zmien vypustiť.

Pozmeňovací návrh 4

COM(2011) 896 final

Článok 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 4 | Článok 4 |
| Prahové hodnoty | Prahové hodnoty |
| Táto smernica sa uplatňuje na obstarávania, ktorých odhadovaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty: | Táto smernica sa uplatňuje na obstarávania, ktorých odhadovaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty: |
| (a) | 5 000 000 EUR pre verejné zákazky na uskutočnenie prác; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 4

Článok 4

Prahové hodnoty

Prahové hodnoty

Táto smernica sa uplatňuje na obstarávania, ktorých odhadovaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty:

Táto smernica sa uplatňuje na obstarávania, ktorých odhadovaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty:

(a)

5 000 000 EUR pre verejné zákazky na uskutočnenie prác;

| (a) | 5 000 000 EUR pre verejné zákazky na uskutočnenie prác; |
| --- | --- |

(a)

5 000 000 EUR pre verejné zákazky na uskutočnenie prác;

| (b) | 130 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané ústrednými orgánmi štátnej správy a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi. V prípade verejných zákaziek na dodanie tovaru zadaných verejnými obstarávateľmi pôsobiacimi v oblasti obrany táto prahová hodnota platí len pre zákazky, ktoré sa vzťahujú na výrobky uvedené v prílohe III; |
| --- | --- |

(b)

130 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané ústrednými orgánmi štátnej správy a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi. V prípade verejných zákaziek na dodanie tovaru zadaných verejnými obstarávateľmi pôsobiacimi v oblasti obrany táto prahová hodnota platí len pre zákazky, ktoré sa vzťahujú na výrobky uvedené v prílohe III;

| (b) | 130 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané ústrednými orgánmi štátnej správy a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi. V prípade verejných zákaziek na dodanie tovaru zadaných verejnými obstarávateľmi pôsobiacimi v oblasti obrany táto prahová hodnota platí len pre zákazky, ktoré sa vzťahujú na výrobky uvedené v prílohe III; |
| --- | --- |

(b)

130 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané ústrednými orgánmi štátnej správy a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi. V prípade verejných zákaziek na dodanie tovaru zadaných verejnými obstarávateľmi pôsobiacimi v oblasti obrany táto prahová hodnota platí len pre zákazky, ktoré sa vzťahujú na výrobky uvedené v prílohe III;

| (c) | 200 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané orgánmi štátnej správy na nižšej ako ústrednej úrovni a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi; |
| --- | --- |

(c)

200 000 EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané orgánmi štátnej správy na nižšej ako ústrednej úrovni a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi;

| (c) | EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané orgánmi štátnej správy na nižšej ako ústrednej úrovni a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi; |
| --- | --- |

(c)

EUR pre verejné zákazky na dodanie tovaru a poskytnutie služieb zadané orgánmi štátnej správy na nižšej ako ústrednej úrovni a súťaže návrhov organizované týmito orgánmi;

| (d) | 500 000 EUR pre verejné zákazky na poskytnutie sociálnych a iných osobitných služieb podľa prílohy XVI. |
| --- | --- |

(d)

500 000 EUR pre verejné zákazky na poskytnutie sociálnych a iných osobitných služieb podľa prílohy XVI.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pri súčasnej prahovej hodnote v objeme 1,5 milióna dánskych korún za tovar a služby cezhraničný obchod prakticky neexistuje. V roku 2009 bolo uzatvorených len 1,4 % cezhraničných zmlúv. Odporúča sa preto zvýšiť prahovú hodnotu pre tovar a služby a vypustiť článok 4 ods. 1 písm. d) – pozri nižšie. Aspoň pri nových rokovaniach o zmluve WTO by mala Komisia stanoviť, že výrazné zvýšenie prahovej hodnoty pre verejné obstarávanie považuje za prioritné. So zreteľom na neustále sa zmenšujúci podiel cezhraničného verejného obstarávania a s ohľadom na administratívne náklady, čo predstavuje regulačný rámec pre zadávateľov a uchádzačov, nemajú takéto nízke prahové hodnoty žiadny zmysel.

Pozmeňovací návrh 5

COM(2011) 895 final

Článok 19

COM(2011) 896 final

Článok 10

Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb | Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb |
| (...) | (...) |
| (c) | rozhodcovské a zmierovacie služby; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb

Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb

(...)

(...)

(c)

rozhodcovské a zmierovacie služby;

| (c) | rozhodcovské a zmierovacie služby; |
| --- | --- |

(c)

rozhodcovské a zmierovacie služby;

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

(d)

| (d) | finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, so službami centrálnych bánk a operáciami vykonávanými za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability; |
| --- | --- |

finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, so službami centrálnych bánk a operáciami vykonávanými za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability;

| (d) | finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, ako aj so službami centrálnych bánk a operáciami vykonávanými za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability; |
| --- | --- |

(d)

finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, ako aj so službami centrálnych bánk a operáciami vykonávanými za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability;

| (e) | pracovné zmluvy; |
| --- | --- |

(e)

pracovné zmluvy;

| (e) | pracovné zmluvy[...] |
| --- | --- |

(e)

pracovné zmluvy[...]

| (g) | |
| --- | --- |

(g)

Zdôvodnenie

| (c 1) | V prípade služieb právneho zastúpenia pred súdom alebo iných právnych služieb existuje silné prepojenie s príslušným platným právnym systémom daného štátu, čo v zásade vylučuje akýkoľvek cezhraničný vzťah. Okrem toho je s poskytovaním týchto služieb spojený osobitný dôverný vzťah, ktorý sa nedá premeniť na objekt obstarávania. |
| --- | --- |

(c 1)

V prípade služieb právneho zastúpenia pred súdom alebo iných právnych služieb existuje silné prepojenie s príslušným platným právnym systémom daného štátu, čo v zásade vylučuje akýkoľvek cezhraničný vzťah. Okrem toho je s poskytovaním týchto služieb spojený osobitný dôverný vzťah, ktorý sa nedá premeniť na objekt obstarávania.

| (c 2) | Pokiaľ ide o bezpečnosť štátu a s tým spojené záchranné služby, v tejto oblasti nesmie byť rozhodujúcim kritériom hospodárske hľadisko. |
| --- | --- |

(c 2)

Pokiaľ ide o bezpečnosť štátu a s tým spojené záchranné služby, v tejto oblasti nesmie byť rozhodujúcim kritériom hospodárske hľadisko.

| (d) | Vylúčenie výlučných práv, ktoré je obsahom článku 18 smernice 2004/18/ES a článku 24 smernice 2004/17/ES, by sa malo zachovať, rovnako ako aj ustanovenie v článku 16 písm. d) o vylúčení transakcií, prostredníctvom ktorých si verejní obstarávatelia zaisťujú prostriedky alebo kapitál. V členských štátoch sú tieto ustanovenia potrebné. |
| --- | --- |

(d)

Vylúčenie výlučných práv, ktoré je obsahom článku 18 smernice 2004/18/ES a článku 24 smernice 2004/17/ES, by sa malo zachovať, rovnako ako aj ustanovenie v článku 16 písm. d) o vylúčení transakcií, prostredníctvom ktorých si verejní obstarávatelia zaisťujú prostriedky alebo kapitál. V členských štátoch sú tieto ustanovenia potrebné.

| (g) | Európske zmluvy výslovne udeľujú členským štátom právo prenášať výlučné práva. To by sa malo odraziť v pravidlách verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(g)

Európske zmluvy výslovne udeľujú členským štátom právo prenášať výlučné práva. To by sa malo odraziť v pravidlách verejného obstarávania.

Pozmeňovací návrh 6

COM(2011) 896 final

Článok 15

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Článok 15 |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Zdôvodnenie

Tento návrh na doplnenie má umožniť objasnenie otázky slobody prenosu úloh a právomocí z hľadiska predpisov o verejnom obstarávaní.

Pozmeňovací návrh 7

COM(2011) 895 final

Článok 21

COM(2011) 896 final

Článok 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy | |
| 1.   Zákazka, ktorú verejný obstarávateľ zadal inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: | |
| (a) | verejný obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

1.   Zákazka, ktorú verejný obstarávateľ zadal inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

(a)

verejný obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom; |
| --- | --- |

prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov.

| | |
| --- | --- |

Verejný obstarávateľ sa považuje za obstarávateľa vykonávajúceho nad právnickou osobou kontrolu podobnú tej, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami v zmysle prvého pododseku písm. a), ak má rozhodujúci vplyv na strategické ciele, ako aj významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby.

2.   Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaný subjekt, ktorý je verejným obstarávateľom, zadá zákazku svojmu kontrolujúcemu subjektu alebo inej právnickej osobe, ktorá je kontrolovaná rovnakým verejným obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa zadáva verejná zákazka, nie je žiadna účasť súkromných investorov.

3.   Verejný obstarávateľ, ktorý nad právnickou osobou nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1, môže napriek tomu zadať zákazku právnickej osobe, ktorú kontroluje spoločne s inými verejnými obstarávateľmi, bez uplatnenia tejto smernice, a to v prípade, ak sú splnené tieto podmienky:

| (a) | verejní obstarávatelia vykonávajú nad príslušnou právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami; |
| --- | --- |

(a)

verejní obstarávatelia vykonávajú nad príslušnou právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo iné právnické osoby kontrolované tými istými verejnými obstarávateľmi; |
| --- | --- |

prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo iné právnické osoby kontrolované tými istými verejnými obstarávateľmi;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov.

| | |
| --- | --- |

Na účely písm. a) sa verejní obstarávatelia považujú za verejných obstarávateľov, ktorí spoločne kontrolujú právnickú osobu, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

(a)

| (a) | orgány kontrolovanej právnickej osoby s rozhodovacími právomocami pozostávajú zo zástupcov všetkých zúčastnených verejných obstarávateľov; |
| --- | --- |

orgány kontrolovanej právnickej osoby s rozhodovacími právomocami pozostávajú zo zástupcov všetkých zúčastnených verejných obstarávateľov;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | títo verejní obstarávatelia dokážu spoločne vykonávať rozhodujúci vplyv na strategické ciele a významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby; |
| --- | --- |

títo verejní obstarávatelia dokážu spoločne vykonávať rozhodujúci vplyv na strategické ciele a významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | kontrolovaná právnická osoba nesleduje záujmy, ktoré sa odlišujú od záujmov orgánov verejnej správy, ku ktorým je pridružená; |
| --- | --- |

kontrolovaná právnická osoba nesleduje záujmy, ktoré sa odlišujú od záujmov orgánov verejnej správy, ku ktorým je pridružená;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | kontrolovanej právnickej osobe neplynú z verejných zákaziek verejných obstarávateľov žiadne zisky, s výnimkou náhrady skutočných nákladov. |
| --- | --- |

kontrolovanej právnickej osobe neplynú z verejných zákaziek verejných obstarávateľov žiadne zisky, s výnimkou náhrady skutočných nákladov.

| | |
| --- | --- |

4.   Dohoda uzatvorená medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi sa nepovažuje za „zákazku na práce, tovar alebo služby“ v zmysle článku 2 bodu (7) tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

| (a) | dohodou sa zakladá skutočná spolupráca medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi, ktorá je zameraná na spoločné vykonávanie ich úloh služby vo verejnom záujme a zahŕňa vzájomné práva a povinnosti zmluvných strán; |
| --- | --- |

(a)

dohodou sa zakladá skutočná spolupráca medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi, ktorá je zameraná na spoločné vykonávanie ich úloh služby vo verejnom záujme a zahŕňa vzájomné práva a povinnosti zmluvných strán;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | dohoda sa riadi iba aspektmi týkajúcimi sa verejného záujmu; |
| --- | --- |

dohoda sa riadi iba aspektmi týkajúcimi sa verejného záujmu;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | zúčastnení verejní obstarávatelia nevykonávajú na otvorenom trhu viac ako 10 % (vyjadrenie na základe obratu) činností, ktoré sú podstatné v súvislosti s dohodou; |
| --- | --- |

zúčastnení verejní obstarávatelia nevykonávajú na otvorenom trhu viac ako 10 % (vyjadrenie na základe obratu) činností, ktoré sú podstatné v súvislosti s dohodou;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi, s výnimkou prevodov na náhradu skutočných nákladov na práce, služby alebo tovar; |
| --- | --- |

dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi, s výnimkou prevodov na náhradu skutočných nákladov na práce, služby alebo tovar;

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov.

| | |
| --- | --- |

5.   Skutočnosť, že neexistuje účasť súkromných investorov podľa odsekov 1 až 4, sa overí pri zadávaní zákazky alebo uzatváraní dohody.

Vylúčenia stanovené v odsekoch 1 až 4 sa prestávajú uplatňovať v okamihu, keď vznikne účasť súkromného investora, čo má za následok, že prebiehajúce zákazky sa musia otvoriť hospodárskej súťaži prostredníctvom riadnych obstarávacích konaní.

Zdôvodnenie

Vypustenie článku 11 resp. článku 21 je logickým dôsledkom pozmeňovacieho návrhu 3.

Pozmeňovací návrh 8

COM(2011) 895 final

Článok 31

COM(2011) 896 final

Článok 17

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vyhradené zákazky | Vyhradené zákazky |
| Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na obstarávacích konaniach pre chránené pracovné dielne a hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených pracovníkov alebo zabezpečiť, aby sa takéto zákazky realizovali v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že viac ako 30 % zamestnancov takýchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci. | Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na obstarávacích konaniach pre chránené pracovné dielne a hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených pracovníkov alebo zabezpečiť, aby sa takéto zákazky realizovali v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že viac ako 30 % takýchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci. |
| Výzva na súťaž obsahuje odkaz na tento článok. | Výzva na súťaž obsahuje odkaz na tento článok. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vyhradené zákazky

Vyhradené zákazky

Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na obstarávacích konaniach pre chránené pracovné dielne a hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených pracovníkov alebo zabezpečiť, aby sa takéto zákazky realizovali v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že viac ako 30 % zamestnancov takýchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci.

Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na obstarávacích konaniach pre chránené pracovné dielne a hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených pracovníkov alebo zabezpečiť, aby sa takéto zákazky realizovali v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že viac ako 30 % takýchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci.

Výzva na súťaž obsahuje odkaz na tento článok.

Výzva na súťaž obsahuje odkaz na tento článok.

Zdôvodnenie

Ide o nové ustanovenie, a preto treba definovať aj okruh osôb, na ktoré sa toto ustanovenie vzťahuje, keďže jeho rozsah je nad rámec platného článku 19.

Pozmeňovací návrh 9

COM(2011) 895 final

Článok 34

COM(2011) 896 final

Článok 19 ods.7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské štáty zaistia, aby sa prinajmenšom 2 roky po dátume stanovenom v článku 92 ods. 1 všetky obstarávacie konania, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, vykonávali použitím elektronických foriem komunikácie, najmä predkladaním v elektronickej podobe, v súlade s požiadavkami tohto článku. | Členské štáty budú , aby sa všetky obstarávacie konania, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, vykonávali použitím elektronických foriem komunikácie, najmä predkladaním v elektronickej podobe, v súlade s požiadavkami tohto článku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členské štáty zaistia, aby sa prinajmenšom 2 roky po dátume stanovenom v článku 92 ods. 1 všetky obstarávacie konania, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, vykonávali použitím elektronických foriem komunikácie, najmä predkladaním v elektronickej podobe, v súlade s požiadavkami tohto článku.

Členské štáty budú , aby sa všetky obstarávacie konania, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, vykonávali použitím elektronických foriem komunikácie, najmä predkladaním v elektronickej podobe, v súlade s požiadavkami tohto článku.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na to, že sa podmienky verejných obstarávateľov (predovšetkým na miestnej úrovni) a dodávateľov v rôznych odvetviach od seba veľmi odlišujú, by bolo rozumnejšie, aby boli členské štáty poverené aktívnou prípravou elektronického verejného obstarávania, namiesto toho, aby sa im stanovovali požiadavky v krátkom časovom predstihu.

Pozmeňovací návrh 10

COM(2011) 896 final

Článok 24

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výber konania | Výber konania |
| 1.   Verejní obstarávatelia uplatňujú pri zadávaní svojich verejných zákaziek vnútroštátne konanie upravené tak, aby bolo v súlade s touto smernicou, za predpokladu, že bez toho, aby tým bol dotknutý článok 30, výzva na súťaž bola uverejnená v súlade s touto smernicou. | 1.   Verejní obstarávatelia uplatňujú pri zadávaní svojich verejných zákaziek vnútroštátne konanie upravené tak, aby bolo v súlade s touto smernicou, za predpokladu, že bez toho, aby tým bol dotknutý článok 30, výzva na súťaž bola uverejnená v súlade s touto smernicou. |
| Členské štáty stanovia, že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať otvorené alebo užšie konanie podľa tejto smernice. | Členské štáty stanovia, že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať otvorené alebo užšie konanie podľa tejto smernice. |
| Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať partnerstvo v oblasti inovácií podľa tejto smernice. | Členské štáty , že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať partnerstvo v oblasti inovácií podľa tejto smernice. |
| Takisto môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia môžu využívať súťažné konanie s rokovaním alebo súťažný dialóg v ktoromkoľvek z týchto prípadov: | |
| (a) | pokiaľ ide o práce, v prípade, ak je predmetom zákazky na práce tak projektová dokumentácia, ako aj vykonanie prác v zmysle článku 2 bodu (8) alebo ak sú na stanovenie právnej alebo finančnej formy projektu potrebné rokovania; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Výber konania

Výber konania

1.   Verejní obstarávatelia uplatňujú pri zadávaní svojich verejných zákaziek vnútroštátne konanie upravené tak, aby bolo v súlade s touto smernicou, za predpokladu, že bez toho, aby tým bol dotknutý článok 30, výzva na súťaž bola uverejnená v súlade s touto smernicou.

1.   Verejní obstarávatelia uplatňujú pri zadávaní svojich verejných zákaziek vnútroštátne konanie upravené tak, aby bolo v súlade s touto smernicou, za predpokladu, že bez toho, aby tým bol dotknutý článok 30, výzva na súťaž bola uverejnená v súlade s touto smernicou.

Členské štáty stanovia, že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať otvorené alebo užšie konanie podľa tejto smernice.

Členské štáty stanovia, že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať otvorené alebo užšie konanie podľa tejto smernice.

Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať partnerstvo v oblasti inovácií podľa tejto smernice.

Členské štáty , že verejní obstarávatelia môžu uplatňovať partnerstvo v oblasti inovácií podľa tejto smernice.

Takisto môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia môžu využívať súťažné konanie s rokovaním alebo súťažný dialóg v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

(a)

pokiaľ ide o práce, v prípade, ak je predmetom zákazky na práce tak projektová dokumentácia, ako aj vykonanie prác v zmysle článku 2 bodu (8) alebo ak sú na stanovenie právnej alebo finančnej formy projektu potrebné rokovania;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | v prípade verejných zákaziek na práce, ak ide o práce, ktoré sa vykonávajú výlučne na účely výskumu alebo inovácií, testovania alebo vývoja, a nie s cieľom zabezpečiť ziskovosť alebo na získanie náhrady nákladov vynaložených na výskum a vývoj; |
| --- | --- |

v prípade verejných zákaziek na práce, ak ide o práce, ktoré sa vykonávajú výlučne na účely výskumu alebo inovácií, testovania alebo vývoja, a nie s cieľom zabezpečiť ziskovosť alebo na získanie náhrady nákladov vynaložených na výskum a vývoj;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | pokiaľ ide o služby alebo dodávky tovaru, ak nie je možné dostatočne presne stanoviť technické špecifikácie odkazom na akékoľvek normy, európske technické osvedčenia, spoločné technické špecifikácie alebo technické referencie v zmysle prílohy VIII bodov (2) až (5); |
| --- | --- |

pokiaľ ide o služby alebo dodávky tovaru, ak nie je možné dostatočne presne stanoviť technické špecifikácie odkazom na akékoľvek normy, európske technické osvedčenia, spoločné technické špecifikácie alebo technické referencie v zmysle prílohy VIII bodov (2) až (5);

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | v prípade nenáležitých alebo neprijateľných ponúk v zmysle článku 30 ods. 2 písm. a) ako reakcie na otvorené alebo užšie konanie; |
| --- | --- |

v prípade nenáležitých alebo neprijateľných ponúk v zmysle článku 30 ods. 2 písm. a) ako reakcie na otvorené alebo užšie konanie;

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | z dôvodu osobitných okolností spojených s povahou alebo zložitosťou prác, tovaru alebo služieb alebo na základe rizík, ktoré sú s nimi spojené, sa zákazka nemôže zadať bez predchádzajúcich rokovaní. |
| --- | --- |

z dôvodu osobitných okolností spojených s povahou alebo zložitosťou prác, tovaru alebo služieb alebo na základe rizík, ktoré sú s nimi spojené, sa zákazka nemôže zadať bez predchádzajúcich rokovaní.

| | |
| --- | --- |

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich vnútroštátnych právnych predpisov netransponujú súťažné konanie s rokovaním, súťažný dialóg alebo partnerstvo v oblasti inovácií.

Zdôvodnenie

VR sa domnieva, že súťažné konanie s rokovaním sa musí v klasickom sektore uskutočňovať za rovnakých podmienok ako v sektore služieb verejného záujmu a to isté platí aj pre súťažný dialóg. Nič nenasvedčuje tomu, že by boli subjekty pôsobiace v klasickom sektore vhodnejšie pre tieto postupy než obstarávatelia v sektore služieb vo verejnom záujme. Verejný obstarávateľ by tu mal na základe príslušnej zákazky rozhodnúť o tom, aký postup sa uplatní.

Dôležité je uviesť, že rozhodnutie o tom, ktoré postupy verejného obstarávania sú v konkrétnom prípade vhodné, musí byť ponechané na verejného obstarávateľa a nie na národnú úroveň alebo EÚ. Európska a vnútroštátna úroveň musí verejným obstarávateľom umožniť využitie všetkých postupov. Opačný prístup by znamenal rozdielne pravidlá a postupy v jednotlivých členských štátoch, narušenie hospodárskej súťaže a rozdielne podmienky.

Pozmeňovací návrh 11

COM(2011) 896 final

Článok 30 ods. 2 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | ak nebola predložená žiadna ponuka alebo žiadna vhodná ponuka alebo žiadna žiadosť o účasť ako reakcia na otvorené konanie alebo užšie konanie, za predpokladu, že pôvodné podmienky zákazky sa podstatne nezmenili a pod podmienkou, že sa Komisii alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu určenému v súlade s článkom 84, v prípadoch, ak si to vyžadujú, zašle správa; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

a)

ak nebola predložená žiadna ponuka alebo žiadna vhodná ponuka alebo žiadna žiadosť o účasť ako reakcia na otvorené konanie alebo užšie konanie, za predpokladu, že pôvodné podmienky zákazky sa podstatne nezmenili a pod podmienkou, že sa Komisii alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu určenému v súlade s článkom 84, v prípadoch, ak si to vyžadujú, zašle správa;

| a) | ak nebola predložená žiadna ponuka alebo žiadna vhodná ponuka alebo žiadna žiadosť o účasť ako reakcia na otvorené konanie alebo užšie konanie, za predpokladu, že pôvodné podmienky zákazky sa podstatne nezmenili ; |
| --- | --- |

a)

ak nebola predložená žiadna ponuka alebo žiadna vhodná ponuka alebo žiadna žiadosť o účasť ako reakcia na otvorené konanie alebo užšie konanie, za predpokladu, že pôvodné podmienky zákazky sa podstatne nezmenili ;

Zdôvodnenie

Spolu s článkom 84 (zriadenie vnútroštátneho orgánu dohľadu) spôsobuje táto povinnosť predkladať správy zbytočnú administratívnu záťaž. Vytváraniu nového administratívneho zaťaženia by sme sa mali v zmysle zjednodušenia a dosiahnutia väčšej pružnosti v oblasti verejného obstarávania v EÚ vyvarovať. Preto je vhodné toto doplnenie vypustiť.

Pozmeňovací návrh 12

COM(2011) 895 final

Článok 44 ods. 3 písm. d), (i) a e)

COM(2011) 896 final

Článok 30 ods. 2 písm. c), (i) a d)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | ak práce, tovar alebo služby dokáže dodať iba jeden konkrétny hospodársky subjekt, a to z ktoréhokoľvek z týchto dôvodov: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

ak práce, tovar alebo služby dokáže dodať iba jeden konkrétny hospodársky subjekt, a to z ktoréhokoľvek z týchto dôvodov:

| (c) | ak práce, tovar alebo služby dokáže dodať iba jeden konkrétny hospodársky subjekt, a to z ktoréhokoľvek z týchto dôvodov: |
| --- | --- |

(c)

ak práce, tovar alebo služby dokáže dodať iba jeden konkrétny hospodársky subjekt, a to z ktoréhokoľvek z týchto dôvodov:

| (i) | chýbajúca hospodárska súťaž z technických príčin; |
| --- | --- |

(i)

chýbajúca hospodárska súťaž z technických príčin;

| (i) | chýbajúca hospodárska súťaž z technických alebo príčin; |
| --- | --- |

(i)

chýbajúca hospodárska súťaž z technických alebo príčin;

[...]

[...]

| (d) | pokiaľ to je nevyhnutne potrebné, ak z dôvodov extrémne naliehavých prípadov spôsobených zásahom vyššej moci nie je možné dodržať lehoty stanovené pre otvorené, užšie alebo rokovacie konania s predchádzajúcou výzvou na súťaž. Okolnosti použité na odôvodnenie mimoriadne naliehavých prípadov nesmie byť v žiadnom prípade možné pripísať na vrub obstarávateľovi; |
| --- | --- |

(d)

pokiaľ to je nevyhnutne potrebné, ak z dôvodov extrémne naliehavých prípadov spôsobených zásahom vyššej moci nie je možné dodržať lehoty stanovené pre otvorené, užšie alebo rokovacie konania s predchádzajúcou výzvou na súťaž. Okolnosti použité na odôvodnenie mimoriadne naliehavých prípadov nesmie byť v žiadnom prípade možné pripísať na vrub obstarávateľovi;

| (d) | pokiaľ to je nevyhnutne potrebné, ak z dôvodov extrémne naliehavých prípadov spôsobených , nie je možné dodržať lehoty stanovené pre otvorené, užšie alebo rokovacie konania s predchádzajúcou výzvou na súťaž. Okolnosti použité na odôvodnenie mimoriadne naliehavých prípadov nesmie byť v žiadnom prípade možné pripísať na vrub obstarávateľovi; |
| --- | --- |

(d)

pokiaľ to je nevyhnutne potrebné, ak z dôvodov extrémne naliehavých prípadov spôsobených , nie je možné dodržať lehoty stanovené pre otvorené, užšie alebo rokovacie konania s predchádzajúcou výzvou na súťaž. Okolnosti použité na odôvodnenie mimoriadne naliehavých prípadov nesmie byť v žiadnom prípade možné pripísať na vrub obstarávateľovi;

Zdôvodnenie

Článok by sa mal doplniť aj o právne dôvody. Tým by sa zohľadnila aj situácia, keď verejný obstarávateľ chce vykonať na určitom mieste stavebnú činnosť (napr. stavba školy), ale majiteľ pozemku súhlasí s jeho predajom len pod podmienkou, že bude môcť on sám zrealizovať stavbu.

V porovnaní s platným znením smernice 2004/18/ES (čl. 31 písm. c) by „vyššia moc“ znamenala sprísnenie. Malo by sa uchovať platné znenie. Rokovacie konanie bez predchádzajúcej výzvy na súťaž sa môže použiť na zaistenie tovaru a služieb v období, keď na súde prebieha konanie týkajúce sa preskúmania zákazky, ktorú je verejný obstarávateľ povinný poskytnúť na základe iných právnych predpisov. Ide napríklad o stravovacie služby pre starších ľudí v domovoch dôchodcov alebo srdcové chlopne pre nemocnice.

Pozmeňovací návrh 13

COM(2011) 895 final

Článok 45

COM(2011) 896 final

Článok 31

Rámcové dohody

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Verejní obstarávatelia môžu uzatvárať rámcové dohody za predpokladu, že uplatňujú postupy stanovené v tejto smernici. | 1.   Verejní obstarávatelia môžu uzatvárať rámcové dohody za predpokladu, že uplatňujú postupy stanovené v tejto smernici. |
| Rámcová dohoda je dohoda medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo. | Rámcová dohoda je dohoda medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo. |
| Doba platnosti rámcovej dohody nepresiahne štyri roky, okrem výnimočných prípadov náležite odôvodnených najmä predmetom rámcovej dohody. | |
| Zákazky na základe rámcovej dohody sa zadávajú v súlade s postupmi stanovenými v tomto odseku a v odsekoch 3 a 4. | 2.   Zákazky na základe rámcovej dohody sa zadávajú v súlade s postupmi stanovenými v tomto odseku a v odsekoch 3 a 4. |
| Dané postupy sa môžu uplatňovať len medzi verejnými obstarávateľmi, ktorí boli na tento účel jasne identifikovaní vo výzve na súťaž alebo vo výzve na potvrdenie záujmu a tými hospodárskymi subjektmi, ktoré sú pôvodnou zmluvnou stranou rámcovej dohody. | |
| Zákazkami na základe rámcovej dohody sa nesmú za žiadnych okolností vykonať podstatné úpravy podmienok stanovených v danej rámcovej dohode, najmä v prípade uvedenom v odseku 3. | Zákazkami na základe rámcovej dohody sa nesmú za žiadnych okolností vykonať podstatné úpravy podmienok stanovených v danej rámcovej dohode, najmä v prípade uvedenom v odseku 3. |
| Verejní obstarávatelia nezneužívajú rámcové dohody alebo ich nepoužívajú takým spôsobom, ktorý by bránil hospodárskej súťaži, obmedzoval ju alebo ju narušoval. | Verejní obstarávatelia nezneužívajú rámcové dohody alebo ich nepoužívajú takým spôsobom, ktorý by bránil hospodárskej súťaži, obmedzoval ju alebo ju narušoval. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Verejní obstarávatelia môžu uzatvárať rámcové dohody za predpokladu, že uplatňujú postupy stanovené v tejto smernici.

1.   Verejní obstarávatelia môžu uzatvárať rámcové dohody za predpokladu, že uplatňujú postupy stanovené v tejto smernici.

Rámcová dohoda je dohoda medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo.

Rámcová dohoda je dohoda medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo.

Doba platnosti rámcovej dohody nepresiahne štyri roky, okrem výnimočných prípadov náležite odôvodnených najmä predmetom rámcovej dohody.

Zákazky na základe rámcovej dohody sa zadávajú v súlade s postupmi stanovenými v tomto odseku a v odsekoch 3 a 4.

2.   Zákazky na základe rámcovej dohody sa zadávajú v súlade s postupmi stanovenými v tomto odseku a v odsekoch 3 a 4.

Dané postupy sa môžu uplatňovať len medzi verejnými obstarávateľmi, ktorí boli na tento účel jasne identifikovaní vo výzve na súťaž alebo vo výzve na potvrdenie záujmu a tými hospodárskymi subjektmi, ktoré sú pôvodnou zmluvnou stranou rámcovej dohody.

Zákazkami na základe rámcovej dohody sa nesmú za žiadnych okolností vykonať podstatné úpravy podmienok stanovených v danej rámcovej dohode, najmä v prípade uvedenom v odseku 3.

Zákazkami na základe rámcovej dohody sa nesmú za žiadnych okolností vykonať podstatné úpravy podmienok stanovených v danej rámcovej dohode, najmä v prípade uvedenom v odseku 3.

Verejní obstarávatelia nezneužívajú rámcové dohody alebo ich nepoužívajú takým spôsobom, ktorý by bránil hospodárskej súťaži, obmedzoval ju alebo ju narušoval.

Verejní obstarávatelia nezneužívajú rámcové dohody alebo ich nepoužívajú takým spôsobom, ktorý by bránil hospodárskej súťaži, obmedzoval ju alebo ju narušoval.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa domnieva, že rámcové dohody by mali byť v podstate upravené tak ako v terajšej smernici 2004/17/ES, pretože neexistuje dôvod na to, aby sa napr. upravovala doba platnosti takýchto dohôd, zatiaľ čo k tomu nedochádza u iných typov dohôd. Podobne ako u dynamických nákupných systémov by malo byť možné začleniť počas doby platnosti dohody nové hospodárske subjekty, pretože z toho profitujú dodávatelia aj obstarávatelia. Posledný odsek je zbytočný, pretože vyplýva zo zásad.

Pozmeňovací návrh 14

COM(2011) 895 final

Článok 45 ods. 4

COM(2011) 896 final

Článok 31 ods. 4

Rámcové dohody

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Ak sa rámcová dohoda uzatvára s viac ako jedným hospodárskym subjektom, môže sa realizovať jedným z týchto dvoch spôsobov: | 4.   Ak sa rámcová dohoda uzatvára s viac ako jedným hospodárskym subjektom, môže sa realizovať spôsobo: |
| (a) | na základe podmienok rámcovej dohody bez toho, aby sa opäť otvorila súťaž, keď sú v dohode stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie dotknutých prác, poskytovanie dotknutých služieb a dodávanie dotknutého tovaru a objektívne podmienky na určenie toho, ktorý z hospodárskych subjektov, ktoré sú zmluvnou stranou rámcovej dohody, ich má realizovať; druhé uvedené podmienky sa uvádzajú v podkladoch k obstarávaniu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Ak sa rámcová dohoda uzatvára s viac ako jedným hospodárskym subjektom, môže sa realizovať jedným z týchto dvoch spôsobov:

4.   Ak sa rámcová dohoda uzatvára s viac ako jedným hospodárskym subjektom, môže sa realizovať spôsobo:

(a)

na základe podmienok rámcovej dohody bez toho, aby sa opäť otvorila súťaž, keď sú v dohode stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie dotknutých prác, poskytovanie dotknutých služieb a dodávanie dotknutého tovaru a objektívne podmienky na určenie toho, ktorý z hospodárskych subjektov, ktoré sú zmluvnou stranou rámcovej dohody, ich má realizovať; druhé uvedené podmienky sa uvádzajú v podkladoch k obstarávaniu;

| (a) | sú v dohode stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie dotknutých prác, poskytovanie dotknutých služieb a dodávanie dotknutého tovaru; |
| --- | --- |

(a)

sú v dohode stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie dotknutých prác, poskytovanie dotknutých služieb a dodávanie dotknutého tovaru;

| (b) | keď v rámcovej dohode nie sú stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie prác, poskytovanie služieb a dodávanie tovaru, prostredníctvom opätovného otvorenia súťaže medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú zmluvnými stranami rámcovej dohody. |
| --- | --- |

(b)

keď v rámcovej dohode nie sú stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie prác, poskytovanie služieb a dodávanie tovaru, prostredníctvom opätovného otvorenia súťaže medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú zmluvnými stranami rámcovej dohody.

| (b) | keď v rámcovej dohode nie sú stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie prác, poskytovanie služieb a dodávanie tovaru, prostredníctvom opätovného otvorenia súťaže medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú zmluvnými stranami rámcovej dohody. |
| --- | --- |

(b)

keď v rámcovej dohode nie sú stanovené všetky podmienky upravujúce uskutočňovanie prác, poskytovanie služieb a dodávanie tovaru, prostredníctvom opätovného otvorenia súťaže medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú zmluvnými stranami rámcovej dohody.

Zdôvodnenie

V návrhu smernice sa neobjasňuje používanie rámcových dohôd. Platí to predovšetkým pre využívanie priameho zadávania zákaziek a opätovného otvorenia súťaže. Aby sa tieto dohody dali pružne využívať, malo by byť možné kombinovať obidva postupy. Malé zákazky by sa potom mohli zadávať priamo, za stanovených podmienok, zatiaľ čo v prípade veľkých objednávok by malo byť možné opätovne otvoriť súťaž.

Pozmeňovací návrh 15

COM(2011) 896 final

Článok 37

Príležitostné spoločné obstarávanie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia sa môžu dohodnúť, že určité konkrétne obstarávania zrealizujú spoločne. | 1.   Jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia sa môžu dohodnúť, že určité konkrétne obstarávania zrealizujú spoločne. |
| 2.   Keď jeden verejný obstarávateľ sám realizuje dotknuté obstarávacie konanie vo všetkých jeho etapách od uverejnenia výzvy na súťaž až k vykonaniu výslednej zákazky alebo zákaziek, tento verejný obstarávateľ má výlučnú zodpovednosť za plnenie povinností podľa tejto smernice. | 2.   Keď jeden verejný obstarávateľ sám realizuje dotknuté obstarávacie konanie vo všetkých jeho etapách od uverejnenia výzvy na súťaž až k vykonaniu výslednej zákazky alebo zákaziek, tento verejný obstarávateľ má výlučnú zodpovednosť za plnenie povinností podľa tejto smernice. |
| Keď však obstarávacie konanie a vykonanie výsledných zákaziek realizuje viac ako jeden zúčastnený verejný obstarávateľ, každý z nich je naďalej zodpovedný za plnenie povinností podľa tejto smernici vzhľadom na etapy, ktoré realizuje. | Keď však obstarávacie konanie a vykonanie výsledných zákaziek realizuje viac ako jeden zúčastnený verejný obstarávateľ, každý z nich je naďalej zodpovedný za plnenie povinností podľa tejto smernici vzhľadom na etapy, ktoré realizuje. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia sa môžu dohodnúť, že určité konkrétne obstarávania zrealizujú spoločne.

1.   Jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia sa môžu dohodnúť, že určité konkrétne obstarávania zrealizujú spoločne.

2.   Keď jeden verejný obstarávateľ sám realizuje dotknuté obstarávacie konanie vo všetkých jeho etapách od uverejnenia výzvy na súťaž až k vykonaniu výslednej zákazky alebo zákaziek, tento verejný obstarávateľ má výlučnú zodpovednosť za plnenie povinností podľa tejto smernice.

2.   Keď jeden verejný obstarávateľ sám realizuje dotknuté obstarávacie konanie vo všetkých jeho etapách od uverejnenia výzvy na súťaž až k vykonaniu výslednej zákazky alebo zákaziek, tento verejný obstarávateľ má výlučnú zodpovednosť za plnenie povinností podľa tejto smernice.

Keď však obstarávacie konanie a vykonanie výsledných zákaziek realizuje viac ako jeden zúčastnený verejný obstarávateľ, každý z nich je naďalej zodpovedný za plnenie povinností podľa tejto smernici vzhľadom na etapy, ktoré realizuje.

Keď však obstarávacie konanie a vykonanie výsledných zákaziek realizuje viac ako jeden zúčastnený verejný obstarávateľ, každý z nich je naďalej zodpovedný za plnenie povinností podľa tejto smernici vzhľadom na etapy, ktoré realizuje.

Zdôvodnenie

Cieľom tejto zmeny je zabezpečiť, aby spoločné obstarávanie nebolo zbytočne sťažené. To, čo platí podľa článku 35 ods. 5 pre centrálne obstarávacie inštitúcie, by malo rovnako platiť aj v prípade príležitostného spoločného obstarávania.

Pozmeňovací návrh 16

COM(2011) 895 final

Článok 54

COM(2011) 896 final

Článok 40

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Technické špecifikácie vymedzené v prílohe VIII bode 1 sa uvedú v podkladoch k obstarávaniu. Vymedzia sa v nich charakteristiky, ktoré sa požadujú od prác, služieb alebo tovaru. | 1.   Technické špecifikácie vymedzené v prílohe VIII bode 1 sa uvedú v podkladoch k obstarávaniu. Vymedzia sa v nich charakteristiky, ktoré sa požadujú od prác, služieb alebo tovaru. |
| Tieto charakteristiky sa môžu vzťahovať aj na osobitné procesy výroby alebo poskytovania požadovaných prác, tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy ich životného cyklu uvedeného v článku 2 bode (22). | Tieto charakteristiky sa môžu vzťahovať aj na osobitné procesy výroby alebo poskytovania požadovaných prác, tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy ich životného cyklu uvedeného v článku 2 bode (22). |
| V technických špecifikáciách sa vymedzí aj to, či bude potrebný prevod práv duševného vlastníctva. | V technických špecifikáciách sa vymedzí aj to, či bude potrebný prevod práv duševného vlastníctva. |
| V prípade každého obstarávania, ktorého predmet budú podľa plánu používať osoby, či už široká verejnosť alebo pracovníci obstarávateľa, sa tieto technické špecifikácie s výnimkou náležite odôvodnených prípadov vypracujú tak, aby sa zohľadnili kritéria prístupnosti pre ľudí s postihnutím alebo dizajnové riešenia vhodné pre všetkých používateľov. | |
| Ak sa v legislatívnom akte Únie prijali záväzné normy prístupnosti, technické špecifikácie vzťahujúce sa na kritériá prístupnosti sa vymedzia odkazom na dané normy. | Ak sa v legislatívnom akte Únie prijali záväzné normy prístupnosti, technické špecifikácie vzťahujúce sa na kritériá prístupnosti sa vymedzia odkazom na dané normy. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Technické špecifikácie vymedzené v prílohe VIII bode 1 sa uvedú v podkladoch k obstarávaniu. Vymedzia sa v nich charakteristiky, ktoré sa požadujú od prác, služieb alebo tovaru.

1.   Technické špecifikácie vymedzené v prílohe VIII bode 1 sa uvedú v podkladoch k obstarávaniu. Vymedzia sa v nich charakteristiky, ktoré sa požadujú od prác, služieb alebo tovaru.

Tieto charakteristiky sa môžu vzťahovať aj na osobitné procesy výroby alebo poskytovania požadovaných prác, tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy ich životného cyklu uvedeného v článku 2 bode (22).

Tieto charakteristiky sa môžu vzťahovať aj na osobitné procesy výroby alebo poskytovania požadovaných prác, tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy ich životného cyklu uvedeného v článku 2 bode (22).

V technických špecifikáciách sa vymedzí aj to, či bude potrebný prevod práv duševného vlastníctva.

V technických špecifikáciách sa vymedzí aj to, či bude potrebný prevod práv duševného vlastníctva.

V prípade každého obstarávania, ktorého predmet budú podľa plánu používať osoby, či už široká verejnosť alebo pracovníci obstarávateľa, sa tieto technické špecifikácie s výnimkou náležite odôvodnených prípadov vypracujú tak, aby sa zohľadnili kritéria prístupnosti pre ľudí s postihnutím alebo dizajnové riešenia vhodné pre všetkých používateľov.

Ak sa v legislatívnom akte Únie prijali záväzné normy prístupnosti, technické špecifikácie vzťahujúce sa na kritériá prístupnosti sa vymedzia odkazom na dané normy.

Ak sa v legislatívnom akte Únie prijali záväzné normy prístupnosti, technické špecifikácie vzťahujúce sa na kritériá prístupnosti sa vymedzia odkazom na dané normy.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na veľké rozdiely medzi verejnými obstarávaniami je navrhovaný text príliš podrobný. Okrem toho sú ustanovenia tohto druhu často súčasťou národných právnych predpisov týkajúcich sa stavebníctva. Malo by sa zachovať znenie článku 23 ods. 1 platnej smernice 2004/18/ES a článku 34 smernice 2004/17/ES.

Pozmeňovací návrh 17

COM(2011) 896 final

Článok 44

Rozdelenie zákaziek na viacero častí

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Verejné zákazky možno rozdeliť na menšie homogénne alebo heterogénne časti. V prípade zákaziek, ktorých hodnota stanovená v súlade s článkom 5 sa rovná alebo presahuje prahové hodnoty stanovené v článku 4, ale nie je nižšia ako 500 000 EUR, a pri ktorých verejný obstarávateľ nepovažuje rozdelenie na viacero častí za vhodné, verejný obstarávateľ poskytne v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo výzve na potvrdenie záujmu konkrétne vysvetlenie svojich dôvodov. | 1.   Verejné zákazky možno rozdeliť na menšie homogénne alebo heterogénne časti. |
| Verejní obstarávatelia v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na potvrdenie záujmu uvedú, či sa ponuky obmedzujú len na jednu alebo viacero častí. | Verejní obstarávatelia v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na potvrdenie záujmu uvedú, či sa ponuky obmedzujú len na jednu alebo viacero častí. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Verejné zákazky možno rozdeliť na menšie homogénne alebo heterogénne časti. V prípade zákaziek, ktorých hodnota stanovená v súlade s článkom 5 sa rovná alebo presahuje prahové hodnoty stanovené v článku 4, ale nie je nižšia ako 500 000 EUR, a pri ktorých verejný obstarávateľ nepovažuje rozdelenie na viacero častí za vhodné, verejný obstarávateľ poskytne v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo výzve na potvrdenie záujmu konkrétne vysvetlenie svojich dôvodov.

1.   Verejné zákazky možno rozdeliť na menšie homogénne alebo heterogénne časti.

Verejní obstarávatelia v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na potvrdenie záujmu uvedú, či sa ponuky obmedzujú len na jednu alebo viacero častí.

Verejní obstarávatelia v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na potvrdenie záujmu uvedú, či sa ponuky obmedzujú len na jednu alebo viacero častí.

Zdôvodnenie

Verejným obstarávateľom tým vzniká zbytočná administratívna záťaž a preto sa navrhuje vypustenie časti textu.

Pozmeňovací návrh 18

COM(2011) 896 final

Článok 54 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 54 | Článok 54 |
| 2.   Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť, že nezadajú zákazku uchádzačovi, ktorý predložil najlepšiu ponuku, keď zistia, že ponuka nie je v súlade, aspoň rovnocenným spôsobom, s povinnosťami stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI. | 2.   Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť, že nezadajú zákazku uchádzačovi, ktorý predložil najlepšiu ponuku, keď zistia, že ponuka nie je v súlade, aspoň rovnocenným spôsobom, s povinnosťami stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 54

Článok 54

2.   Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť, že nezadajú zákazku uchádzačovi, ktorý predložil najlepšiu ponuku, keď zistia, že ponuka nie je v súlade, aspoň rovnocenným spôsobom, s povinnosťami stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI.

2.   Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť, že nezadajú zákazku uchádzačovi, ktorý predložil najlepšiu ponuku, keď zistia, že ponuka nie je v súlade, aspoň rovnocenným spôsobom, s povinnosťami stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI.

Zdôvodnenie

Okrem právnych predpisov Únie musia uchádzači dodržiavať aj vnútroštátne právne predpisy.

Pozmeňovací návrh 19

COM(2011) 896 final

Článok 55 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 55 | Článok 55 |
| Na účel uplatňovania dôvodu na vylúčenie uvedeného v prvom pododseku písm. d) verejní obstarávatelia stanovia metódu posudzovania plnenia zákazky, ktorá vychádza z objektívnych a merateľných kritérií a ktorá sa uplatňuje systematickým, konzistentným a transparentným spôsobom. Každé posúdenie plnenia sa oznámi príslušnému zhotoviteľovi, ktorý bude mať možnosť vzniesť proti zisteniam posúdenia námietky a získať súdnu ochranu. | |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 55

Článok 55

Na účel uplatňovania dôvodu na vylúčenie uvedeného v prvom pododseku písm. d) verejní obstarávatelia stanovia metódu posudzovania plnenia zákazky, ktorá vychádza z objektívnych a merateľných kritérií a ktorá sa uplatňuje systematickým, konzistentným a transparentným spôsobom. Každé posúdenie plnenia sa oznámi príslušnému zhotoviteľovi, ktorý bude mať možnosť vzniesť proti zisteniam posúdenia námietky a získať súdnu ochranu.

Zdôvodnenie

Vyjadrenie v článku 55 ods. 3 (posledný pododsek) je nezrozumiteľné, a zaručuje len veľmi nízku právnu istotu, čo by viedlo k veľkému počtu žalôb. Okrem toho sa verejnému obstarávateľovi stanovujú ďalšie povinnosti, ktoré je vhodné v zmysle zabránenia novej administratívnej záťaže vypustiť.

Pozmeňovací návrh 20

COM(2011) 895 final

Článok 76

COM(2011) 896 final

Článok 66

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia týkajúce sa odmeňovania za určité služby, je kritériom, na základe ktorého verejní obstarávatelia zadávajú verejné zákazky, jedno z týchto kritérií: | 1.   Bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia týkajúce sa odmeňovania za určité služby, je kritériom, na základe ktorého obstarávatelia zadávajú zákazky, jedno z týchto kritérií: |
| (a) | ekonomicky najvýhodnejšia ponuka; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia týkajúce sa odmeňovania za určité služby, je kritériom, na základe ktorého verejní obstarávatelia zadávajú verejné zákazky, jedno z týchto kritérií:

1.   Bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia týkajúce sa odmeňovania za určité služby, je kritériom, na základe ktorého obstarávatelia zadávajú zákazky, jedno z týchto kritérií:

(a)

ekonomicky najvýhodnejšia ponuka;

| (a) | ekonomicky najvýhodnejšia ponuka; |
| --- | --- |

(a)

ekonomicky najvýhodnejšia ponuka;

| (b) | najnižšia cena. |
| --- | --- |

(b)

najnižšia cena.

| (b) | najnižšia cena. |
| --- | --- |

(b)

najnižšia cena.

Náklady sa môžu posudzovať výlučne na základe ceny alebo použitím prístupu efektívnosti nákladov, ako napr. náklady na životný cyklus podľa článku 67, podľa tohto, ako sa rozhodne verejný obstarávateľ.

2.   Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka uvedená v odseku 1 písm. a) z hľadiska obstarávateľa sa určí na základe kritérií spojených s predmetom dotknutej zákazky.

Popri cene alebo nákladoch uvedených v odseku 1 písm. b) medzi tieto kritériá patria aj iné kritériá spojené s predmetom dotknutej verejnej zákazky ako napr.:

2.   Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka uvedená v odseku 1 písm. a) z hľadiska obstarávateľa sa určí na základe kritérií spojených s predmetom dotknutej zákazky.

Popri cene medzi tieto kritériá patria aj iné kritériá spojené s predmetom dotknutej zákazky ako napr.:

| (a) | kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru; |
| --- | --- |

(a)

kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru;

| (a) | kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru |
| --- | --- |

(a)

kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru

| (b) | v prípade zákaziek na poskytnutie služieb a zákaziek obsahujúcich návrh prác sa môže zohľadniť organizácia, kvalifikácia a skúsenosti pracovníkov priradených na realizáciu dotknutej zákazky, čo má za následok, že po zadaní zákazky sa títo pracovníci môžu nahradiť len so súhlasom verejného obstarávateľa, ktorý musí potvrdiť, že takýmito náhradami sa zaistí rovnocenná organizácia a kvalita; |
| --- | --- |

(b)

v prípade zákaziek na poskytnutie služieb a zákaziek obsahujúcich návrh prác sa môže zohľadniť organizácia, kvalifikácia a skúsenosti pracovníkov priradených na realizáciu dotknutej zákazky, čo má za následok, že po zadaní zákazky sa títo pracovníci môžu nahradiť len so súhlasom verejného obstarávateľa, ktorý musí potvrdiť, že takýmito náhradami sa zaistí rovnocenná organizácia a kvalita;

| (b) | v prípade zákaziek na poskytnutie služieb a zákaziek obsahujúcich návrh prác sa môže zohľadniť organizácia, kvalifikácia a skúsenosti pracovníkov priradených na realizáciu dotknutej zákazky, čo má za následok, že po zadaní zákazky sa títo pracovníci môžu nahradiť len so súhlasom verejného obstarávateľa, ktorý musí potvrdiť, že takýmito náhradami sa zaistí rovnocenná organizácia a kvalita; |
| --- | --- |

(b)

v prípade zákaziek na poskytnutie služieb a zákaziek obsahujúcich návrh prác sa môže zohľadniť organizácia, kvalifikácia a skúsenosti pracovníkov priradených na realizáciu dotknutej zákazky, čo má za následok, že po zadaní zákazky sa títo pracovníci môžu nahradiť len so súhlasom verejného obstarávateľa, ktorý musí potvrdiť, že takýmito náhradami sa zaistí rovnocenná organizácia a kvalita;

| (c) | záručný a pozáručný servis a technická pomoc, dátum dodania a lehota dodania alebo termín ukončenia; |
| --- | --- |

(c)

záručný a pozáručný servis a technická pomoc, dátum dodania a lehota dodania alebo termín ukončenia;

| (c) | záručný a pozáručný servis a technická pomoc, dátum dodania a lehota dodania alebo termín ukončenia; |
| --- | --- |

(c)

záručný a pozáručný servis a technická pomoc, dátum dodania a lehota dodania alebo termín ukončenia;

| (d) | konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy v rámci ich životného cyklu podľa článku 2 bodu (22) v rozsahu, v ktorom sú tieto kritériá bližšie určené podľa článku 4 a týkajú sa faktorov, ktoré sú priamo zahrnuté v týchto postupoch, a v ktorých charakterizujú konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovarov alebo služieb. |
| --- | --- |

(d)

konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy v rámci ich životného cyklu podľa článku 2 bodu (22) v rozsahu, v ktorom sú tieto kritériá bližšie určené podľa článku 4 a týkajú sa faktorov, ktoré sú priamo zahrnuté v týchto postupoch, a v ktorých charakterizujú konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovarov alebo služieb.

| (d) | konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy v rámci ich životného cyklu podľa článku 2 bodu (22) v rozsahu, v ktorom sú tieto kritériá bližšie určené podľa článku 4 a týkajú sa faktorov, ktoré sú priamo zahrnuté v týchto postupoch, a v ktorých charakterizujú konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovarov alebo služieb |
| --- | --- |

(d)

konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovaru alebo služieb alebo ktorejkoľvek inej etapy v rámci ich životného cyklu podľa článku 2 bodu (22) v rozsahu, v ktorom sú tieto kritériá bližšie určené podľa článku 4 a týkajú sa faktorov, ktoré sú priamo zahrnuté v týchto postupoch, a v ktorých charakterizujú konkrétny postup výroby alebo poskytovania požadovaných prác, dodávania tovarov alebo služieb

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pozitívne je, že verejný obstarávateľ má možnosť výberu medzi hospodársky najvýhodnejšou ponukou a najnižšou cenou. Mal by sa však aj naďalej používať pojem uvádzaný v platnej smernici, t.j. najnižšia cena, pretože najnižšie náklady znamenajú niečo iné ako ceny. Pojem „náklady“ je širší než pojem „cena“. „Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka“ je kritérium, ktoré treba použiť, ak sa majú zahrnúť iné parametre, ako napríklad náklady životného cyklu.

V určitých prípadoch udáva verejný obstarávateľ konečnú cenu už v súťažných pokladoch. Musí byť úplne jasné, že takýto postup je možný.

Cieľom zohľadnenia tohto posledného kritéria je poskytnúť uchádzačom o zákazky pridanú hodnotu pre niektoré výrobky a služby, ktorá spočíva v tom, že prostredníctvom krátkych reťazcov sa výrobky a služby môžu dostať rýchlejšie k obstarávateľovi a umožňujú rýchlejšie a pružnejšie zareagovať na ich požiadavky. Okrem toho sa týmto kritériom dajú výrazne zlepšiť aj environmentálne štandardy (kratšie dopravné trasy a obdobia skladovania, menej emisií), ktoré sú v konečnom dôsledku prínosom pre zadávateľov i občanov. Preto by verejní obstarávatelia mali mať možnosť stanoviť medzi svojimi kritériami na vyhodnotenie ponúk parametre, ktoré v rámci určitých kategórií doplnia rozsiahlejšie údaje o ponuke istého hospodárskeho subjektu, ktorý dokáže ešte lepšie splniť požiadavky konkrétneho verejného obstarávania.

Okrem toho by malo byť výslovne možné zohľadniť aj sociálne kritériá, napríklad tým, že sa budú udeľovať body navyše za podnikateľskú politiku zaručujúcu zamestnancom rovnaké príležitosti, ako aj za zamestnávanie dlhodobo nezamestnaných.

Pozmeňovací návrh 21

COM(2011) 896 final

Článok 66 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 66 | Článok 66 |
| Členské štáty môžu stanoviť, že zadávanie určitých druhov zákaziek bude vychádzať z ekonomicky najvýhodnejšej ponuky uvedenej v odseku 1 písm. a) a odseku 2. | |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 66

Článok 66

Členské štáty môžu stanoviť, že zadávanie určitých druhov zákaziek bude vychádzať z ekonomicky najvýhodnejšej ponuky uvedenej v odseku 1 písm. a) a odseku 2.

Zdôvodnenie

Cieľom modernizácie je zabezpečiť verejným zadávateľom a uchádzačom čo najväčšiu možnú pružnosť. Verejní zadávatelia musia v tomto zmysle môcť sami rozhodnúť, či pridelia zákazku na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky alebo na základe najnižšej ceny. Členské štáty by nemali zasahovať do tohto rozhodnutia úradov na mieste. Ak by sa už nedala prideliť na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, výrazne by to znížilo šancu malých podnikov v tejto konkurencii. Preto by sa mal článok 66 ods. 3 vypustiť.

Pozmeňovací návrh 22

COM(2011) 895 final

Článok 76 ods. 4

COM(2011) 896 final

Článok 66 ods. 4

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Kritéria na vyhodnotenie ponúk neoprávňujú obstarávateľa na neobmedzenú voľnosť výberu. Zaisťujú možnosť účinnej hospodárskej súťaže a sprevádzajú ich požiadavky, ktoré umožňujú efektívne overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. Obstarávatelia na základe informácií a dôkazov poskytnutých uchádzačmi efektívne overia, či ponuky spĺňajú kritéria na vyhodnotenie ponúk. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Kritéria na vyhodnotenie ponúk neoprávňujú obstarávateľa na neobmedzenú voľnosť výberu. Zaisťujú možnosť účinnej hospodárskej súťaže a sprevádzajú ich požiadavky, ktoré umožňujú efektívne overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. Obstarávatelia na základe informácií a dôkazov poskytnutých uchádzačmi efektívne overia, či ponuky spĺňajú kritéria na vyhodnotenie ponúk.

Zdôvodnenie

Toto tvrdenie je zbytočné. Neprináša nič nové a treba ho vypustiť. Obsahovo je už zahrnuté vo všeobecných zásadách.

Pozmeňovací návrh 23

COM(2011) 896 final

Článok 73 ods.a

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | výnimky stanovené v článku 11 sa už ďalej neuplatňujú v dôsledku účasti súkromného investora na právnickej osobe, ktorej bola zadaná zákazka, v súlade s článkom 11 ods. 4; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

výnimky stanovené v článku 11 sa už ďalej neuplatňujú v dôsledku účasti súkromného investora na právnickej osobe, ktorej bola zadaná zákazka, v súlade s článkom 11 ods. 4;

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Zmena textu Komisie po vypustení článku 11 ods. 5 v COM(2011) 896 final a článku 21 ods. 5 v COM(2011) 895 final (podľa pozmeňovacieho návrhu 7). Táto situácia po zadaní zákazky už nemôže nastať.

Pozmeňovací návrh 24

COM(2011) 895 final

Článok 77

COM(2011) 896 final

Článok 67

Náklady na životný cyklus

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Keď sa ako súčasť legislatívneho aktu Únie, vrátane prostredníctvom delegovaných aktov na základe osobitných právnych predpisov jednotlivých sektorov, prijme spoločná metodika výpočtu nákladov na životný cyklus, musí sa uplatňovať v prípadoch, ak sú náklady na životný cyklus zahrnuté do kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v článku 66 ods. 1. | |
| Zoznam takýchto legislatívnych a delegovaných aktov sa nachádza v prílohe XV. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 89 týkajúce sa aktualizácie tohto zoznamu, keď sa ukáže, že takéto zmeny a doplnenia sú potrebné z dôvodu prijatia nových právnych predpisov, zrušenia alebo úpravy takýchto právnych predpisov. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Keď sa ako súčasť legislatívneho aktu Únie, vrátane prostredníctvom delegovaných aktov na základe osobitných právnych predpisov jednotlivých sektorov, prijme spoločná metodika výpočtu nákladov na životný cyklus, musí sa uplatňovať v prípadoch, ak sú náklady na životný cyklus zahrnuté do kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v článku 66 ods. 1.

Zoznam takýchto legislatívnych a delegovaných aktov sa nachádza v prílohe XV. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 89 týkajúce sa aktualizácie tohto zoznamu, keď sa ukáže, že takéto zmeny a doplnenia sú potrebné z dôvodu prijatia nových právnych predpisov, zrušenia alebo úpravy takýchto právnych predpisov.

Zdôvodnenie

VR sa hlási k cieľom stratégie Európa 2020 a uznáva hodnotu udržateľného, sociálneho zodpovedného zadávania zákaziek, ktoré podporuje inovácie. Oceniť možno aj to, že Komisie nabáda verejných obstarávateľov k tomu, aby zahrnuli aj náklady na životný cyklus. V súčasnosti sa v tejto oblasti síce vyvíjajú mnohé aktivity, no ešte stále treba veľa objasniť. Výbor sa domnieva, že požiadavka na uplatňovanie postupov EÚ je za terajších okolností prehnaná.

Pozmeňovací návrh 25

COM(2011) 895 final

Článok 79

COM(2011) 896 final

Článok 69

Ponuky s neobvykle nízkou cenou

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Verejní obstarávatelia požiadajú hospodárske subjekty, aby vysvetlili účtované ceny alebo náklady, ak sú splnené všetky tieto podmienky: | |
| (a) | účtované ceny alebo náklady sú o viac ako 50 % nižšie ako priemerné ceny alebo náklady ostatných ponúk; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Verejní obstarávatelia požiadajú hospodárske subjekty, aby vysvetlili účtované ceny alebo náklady, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

(a)

účtované ceny alebo náklady sú o viac ako 50 % nižšie ako priemerné ceny alebo náklady ostatných ponúk;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | účtované ceny alebo náklady sú o viac ako 20 % nižšie ako ceny alebo náklady ponuky s druhými najnižšími cenami; |
| --- | --- |

účtované ceny alebo náklady sú o viac ako 20 % nižšie ako ceny alebo náklady ponuky s druhými najnižšími cenami;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | bolo predložených minimálne päť ponúk. |
| --- | --- |

bolo predložených minimálne päť ponúk.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   Ak sa javí, že ponuky majú neobvykle nízke ceny z iných dôvodov, obstarávatelia môžu takisto požadovať príslušné vysvetlenia.

Ak sa javí, že ponuky majú neobvykle nízke ceny z iných dôvodov, obstarávatelia môžu takisto požadovať príslušné vysvetlenia.

3.   Vysvetlenia uvedené v odsekoch 1 a 2 sa môžu vzťahovať najmä na:

| (a) | hospodárnosť stavebných postupov, výrobného procesu alebo poskytovaných služieb, |
| --- | --- |

(a)

hospodárnosť stavebných postupov, výrobného procesu alebo poskytovaných služieb,

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | zvolené technické riešenia alebo akékoľvek výnimočne priaznivé podmienky, ktoré má uchádzač k dispozícii na uskutočnenie diela alebo dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb; |
| --- | --- |

zvolené technické riešenia alebo akékoľvek výnimočne priaznivé podmienky, ktoré má uchádzač k dispozícii na uskutočnenie diela alebo dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | originalitu diela, tovaru alebo služieb navrhovaných uchádzačom; |
| --- | --- |

originalitu diela, tovaru alebo služieb navrhovaných uchádzačom;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | súlad, aspoň rovnocenným spôsobom, s povinnosťami stanovenými právnymi predpismi Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo s ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI, alebo, keď to neprichádza do úvahy, súlad s inými ustanoveniami, ktorými sa zaisťuje rovnocenná úroveň ochrany; |
| --- | --- |

súlad, aspoň rovnocenným spôsobom, s povinnosťami stanovenými právnymi predpismi Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo s ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI, alebo, keď to neprichádza do úvahy, súlad s inými ustanoveniami, ktorými sa zaisťuje rovnocenná úroveň ochrany;

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | možnosť uchádzača získať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

možnosť uchádzača získať štátnu pomoc.

| | |
| --- | --- |

4.   Verejný obstarávateľ overí poskytnuté informácie konzultáciou s uchádzačom. Ponuku môže zamietnuť len v prípade, ak dôkazy nezdôvodňujú nízku úroveň účtovaných cien alebo nákladov, pričom sa zohľadnia prvky uvedené v odseku 3.

Verejní obstarávatelia zamietnu ponuku, ak zistia, že ponuka obsahuje neobvykle nízke ceny preto, lebo nie je v súlade s povinnosťami stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti sociálneho a pracovného práva alebo environmentálneho práva alebo ustanoveniami medzinárodného sociálneho a environmentálneho práva podľa prílohy XI.

5.   Ak verejný obstarávateľ zistí, že ponuka obsahuje neobvykle nízke ceny preto, lebo uchádzač získal štátnu pomoc, ponuka môže byť zamietnutá len z tohto dôvodu iba po konzultácii s uchádzačom, ak tento nie je schopný v rámci dostatočne dlhej lehoty stanovenej verejným obstarávateľom preukázať, že príslušná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 zmluvy. Ak verejný obstarávateľ zamietne ponuku za uvedených okolností, informuje o tejto skutočnosti Komisiu.

6.   Členské štáty sprístupnia ostatným členským štátom na požiadanie v súlade s článkom 88 akékoľvek informácie týkajúce sa dôkazov a dokumentov predložených v súvislosti s požiadavkami uvedenými v odseku 3.

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o ponuky s neobvykle nízkou cenou, uprednostňuje Výbor regiónov znenie článku 55 platnej smernice 2204/18/ES, pretože navrhnutý text spôsobuje administratívnu záťaž verejným obstarávateľom, ako aj uchádzačom. Okrem toho navrhovaný text zbytočne redukuje manévrovací priestor verejných obstarávateľov v tejto oblasti.

Pozmeňovací návrh 26

COM(2011) 895 final

Článok 81

COM(2011) 896 final

Článok 71

Využívanie subdodávateľov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V podkladoch k obstarávaniu môže verejný obstarávateľ žiadať alebo členský štát môže od neho vyžadovať, aby od uchádzača žiadal, aby vo svojej ponuke uviedol, akú časť zákazky má v úmysle zadať tretím stranám, ako aj navrhovaných subdodávateľov. | |
| 2.   Členské štáty môžu stanoviť, aby verejný obstarávateľ na žiadosť subdodávateľa a ak to umožňuje povaha zákazky previedol splatné platby za služby, tovar alebo práce poskytnuté hlavnému zhotoviteľovi priamo subdodávateľovi. Členské štáty v takomto prípade stanovia vhodné mechanizmy na to, aby hlavný zhotoviteľ mohol vzniesť námietky proti neoprávneným platbám. Podrobnosti týkajúce sa takéhoto spôsobu platby sa stanovia v podkladoch k obstarávaniu. | |
| 3.   Odsekmi 1 a 2 nie je dotknutá otázka zodpovednosti hlavného hospodárskeho subjektu. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   V podkladoch k obstarávaniu môže verejný obstarávateľ žiadať alebo členský štát môže od neho vyžadovať, aby od uchádzača žiadal, aby vo svojej ponuke uviedol, akú časť zákazky má v úmysle zadať tretím stranám, ako aj navrhovaných subdodávateľov.

2.   Členské štáty môžu stanoviť, aby verejný obstarávateľ na žiadosť subdodávateľa a ak to umožňuje povaha zákazky previedol splatné platby za služby, tovar alebo práce poskytnuté hlavnému zhotoviteľovi priamo subdodávateľovi. Členské štáty v takomto prípade stanovia vhodné mechanizmy na to, aby hlavný zhotoviteľ mohol vzniesť námietky proti neoprávneným platbám. Podrobnosti týkajúce sa takéhoto spôsobu platby sa stanovia v podkladoch k obstarávaniu.

3.   Odsekmi 1 a 2 nie je dotknutá otázka zodpovednosti hlavného hospodárskeho subjektu.

Zdôvodnenie

Vzťah medzi uchádzačom a subdodávateľom spadá do právnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže a do vnútroštátnych zákonov v oblasti zmluvného práva, ktoré by táto smernica nemala meniť.

Okrem toho spôsobuje toto ustanovenie nejasnú právnu situáciu, pretože subdodávateľ, ktorý pracuje za úhradu pre verejného obstarávateľa, nie je viac subdodávateľom, ale dodávateľom. Ustanovenie by navyše mohlo verejných obstarávateľov pripraviť o možnosť pozastaviť platbu do tej doby, dokiaľ nebude zákazka riadna splnená.

Pozmeňovací návrh 27

COM(2011) 895 final

Článok 82

COM(2011) 896 final

Článok 72

Úprava zákaziek počas ich platnosti

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Podstatná úprava ustanovení verejnej zákazky počas jej platnosti sa na účely tejto smernice považuje za nové zadávanie a vyžaduje si nové obstarávacie konanie v súlade s touto smernicou. | |
| 2.   Úprava zákazky počas jej platnosti sa považuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak vedie k vzniku zákazky, ktorá sa podstatne líši od pôvodne uzatvorenej zákazky. Úprava sa v každom prípade a bez toho, aby tým boli dotknuté odseky 3 a 4, považuje za podstatnú, ak je splnená jedno z týchto podmienok: | |
| (a) | úpravou sa zavádzajú podmienky, ktoré by v prípade, ak by boli súčasťou pôvodného obstarávacieho konania, umožnili výber iných ako pôvodne vybraných záujemcov, alebo ktoré by umožnili zadať zákazku inému uchádzačovi; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Podstatná úprava ustanovení verejnej zákazky počas jej platnosti sa na účely tejto smernice považuje za nové zadávanie a vyžaduje si nové obstarávacie konanie v súlade s touto smernicou.

2.   Úprava zákazky počas jej platnosti sa považuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak vedie k vzniku zákazky, ktorá sa podstatne líši od pôvodne uzatvorenej zákazky. Úprava sa v každom prípade a bez toho, aby tým boli dotknuté odseky 3 a 4, považuje za podstatnú, ak je splnená jedno z týchto podmienok:

(a)

úpravou sa zavádzajú podmienky, ktoré by v prípade, ak by boli súčasťou pôvodného obstarávacieho konania, umožnili výber iných ako pôvodne vybraných záujemcov, alebo ktoré by umožnili zadať zákazku inému uchádzačovi;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | úpravou sa mení ekonomická rovnováha zákazky v prospech zhotoviteľa; |
| --- | --- |

úpravou sa mení ekonomická rovnováha zákazky v prospech zhotoviteľa;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | úpravou sa značne rozširuje rozsah pôsobnosti zákazky, aby sa vzťahovala aj na tovar, služby alebo práce, na ktoré sa pôvodne nevzťahovala. |
| --- | --- |

úpravou sa značne rozširuje rozsah pôsobnosti zákazky, aby sa vzťahovala aj na tovar, služby alebo práce, na ktoré sa pôvodne nevzťahovala.

| | |
| --- | --- |

3.   Nahradenie zmluvnej strany sa považuje za podstatnú úpravu v zmysle odseku 1.

Prvý pododsek sa však neuplatňuje v prípade, ak je iný hospodársky subjekt, ktorý spĺňa pôvodne stanovené kritériá kvalitatívneho výberu, univerzálnym alebo čiastočným nástupcom pôvodného zhotoviteľa v následnosti na reštrukturalizáciu podniku alebo konkurz, za predpokladu, že z toho nevyplývajú iné podstatné úpravy zákazky a že zámerom nie je obchádzať uplatňovanie tejto smernice.

4.   Ak je možné peňažné vyjadrenie hodnoty úpravy, úprava sa nepovažuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak jej hodnota nepresahuje prahového hodnoty stanovené v článku 4 a je nižšia ako 5 % hodnoty pôvodnej zákazky za predpokladu, že takáto úprava nemení celkovú povahu zákazky. V prípade vykonania viacerých po sebe nasledujúcich úprav sa hodnota posudzuje na základe kumulatívnej hodnoty daných po sebe nasledujúcich úprav.

5.   Úpravy zákaziek sa nepovažujú za podstatné v zmysle odseku 1, ak boli stanovené v podkladoch k obstarávaniu, a to v jasných, presných a jednoznačných doložkách o preskúmaní alebo príslušných možnostiach. V takýchto doložkách sa uvádza rozsah pôsobnosti a povaha možných úprav alebo možností, ako aj podmienky, za ktorých sa môžu použiť. Nestanovujú sa v nich úpravy alebo možnosti, ktoré by menili celkovú povahu zákazky.

6.   Odchylne od odseku 1 si podstatná úprava nevyžaduje nové obstarávacie konanie, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

| (a) | potreba úpravy bola spôsobená okolnosťami, ktoré nemohol obozretný verejný obstarávateľ predvídať; |
| --- | --- |

(a)

potreba úpravy bola spôsobená okolnosťami, ktoré nemohol obozretný verejný obstarávateľ predvídať;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | úpravou sa nemení celková povaha zákazky; |
| --- | --- |

úpravou sa nemení celková povaha zákazky;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | akékoľvek zvýšenie ceny nie je vyššie ako 50 % hodnoty pôvodnej zákazky. |
| --- | --- |

akékoľvek zvýšenie ceny nie je vyššie ako 50 % hodnoty pôvodnej zákazky.

| | |
| --- | --- |

Verejní obstarávatelia uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie oznámenie o takýchto úpravách. Takéto oznámenia obsahujú informácie stanovené v prílohe VI časti G a uverejnia sa v súlade s článkom 49.

7.   Verejní obstarávatelia nevyužívajú možnosť úpravy zákazky v týchto prípadoch:

| (a) | ak by úprava bola zameraná na nápravu nedostatkov v plnení zhotoviteľa alebo dôsledkov, ktoré je možné napraviť prostredníctvom vymáhania plnenia zmluvných povinností; |
| --- | --- |

(a)

ak by úprava bola zameraná na nápravu nedostatkov v plnení zhotoviteľa alebo dôsledkov, ktoré je možné napraviť prostredníctvom vymáhania plnenia zmluvných povinností;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | ak by úprava bola zameraná na kompenzáciu rizík zvýšenia cien, pri ktorých zhotoviteľ vykonal hedging. |
| --- | --- |

ak by úprava bola zameraná na kompenzáciu rizík zvýšenia cien, pri ktorých zhotoviteľ vykonal hedging.

| | kompenzáciu |
| --- | --- |

kompenzáciu

Zdôvodnenie

Platné smernice obsahujú pravidlá obstarávania pre uskutočnenie verejného obstarávania. Neobsahujú žiadne ustanovenia o úprave existujúcich zákaziek a tak by to malo byť aj v nových smerniciach. V opačnom prípade by vznikla zbytočná administratívna záťaž pre verejných obstarávateľov a obmedzila by sa flexibilita. Ak chce Komisia informovať o zodpovedajúcej judikatúre v tejto oblasti, potom by boli oznámenia vhodnejším spôsobom.

Pozmeňovací návrh 28

COM(2011) 896 final

Článok 83

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 83 | Článok 83 |
| V súlade so smernicou Rady 89/665/EHS členské štáty zaistia správne uplatňovanie tejto smernice účinnými, dostupnými a transparentnými mechanizmami, ktoré dopĺňajú systém platný pre preskúmanie rozhodnutí prijatých verejnými obstarávateľmi. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 83

Článok 83

V súlade so smernicou Rady 89/665/EHS členské štáty zaistia správne uplatňovanie tejto smernice účinnými, dostupnými a transparentnými mechanizmami, ktoré dopĺňajú systém platný pre preskúmanie rozhodnutí prijatých verejnými obstarávateľmi.

Zdôvodnenie

Je zbytočné poukazovať v smernici na to, že by sa táto smernica mala riadne uplatňovať. Existujúce systémy na preskúmanie rozhodnutí verejných obstarávateľov sú postačujúce. V záujme zjednodušenia a dosiahnutia väčšej pružnosti by sa preto nemali vytvárať žiadne ďalšie nové zbytočné štruktúry.

Pozmeňovací návrh 29

COM(2011) 895 final

Článok 93

COM(2011) 896 final

Článok 84

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 84 | |
| Verejný dohľad | |
| 1.   Členské štáty určia jeden nezávislý orgán, ktorý bude zodpovedný za dohľad a koordináciu vykonávacích činností (ďalej len „orgán dohľadu“). Členské štáty informujú Komisiu o tomto určení.
  Takémuto dohľadu podliehajú všetci verejní obstarávatelia. | |
| 2.   Príslušné orgány podieľajúce sa na vykonávacích činnostiach sú organizované takým spôsobom, aby sa zabránilo konfliktom záujmov. Systém verejného dohľadu musí byť transparentný. Na tento účel sa uverejnia všetky usmernenia a stanoviská, ako aj výročná správa týkajúca sa vykonávania a uplatňovania pravidiel stanovených v tejto smernici. | |
| Výročná správa obsahuje tieto informácie: | |
| (a) | údaj o miere úspešnosti malých a stredných podnikov pri verejnom obstarávaní. Ak je percentuálny podiel hodnoty zákaziek zadaných malým a stredným podnikom nižší ako 50 %, v správe sa poskytne analýza príslušných dôvodov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 84

Verejný dohľad

1.   Členské štáty určia jeden nezávislý orgán, ktorý bude zodpovedný za dohľad a koordináciu vykonávacích činností (ďalej len „orgán dohľadu“). Členské štáty informujú Komisiu o tomto určení.

Takémuto dohľadu podliehajú všetci verejní obstarávatelia.

2.   Príslušné orgány podieľajúce sa na vykonávacích činnostiach sú organizované takým spôsobom, aby sa zabránilo konfliktom záujmov. Systém verejného dohľadu musí byť transparentný. Na tento účel sa uverejnia všetky usmernenia a stanoviská, ako aj výročná správa týkajúca sa vykonávania a uplatňovania pravidiel stanovených v tejto smernici.

Výročná správa obsahuje tieto informácie:

(a)

údaj o miere úspešnosti malých a stredných podnikov pri verejnom obstarávaní. Ak je percentuálny podiel hodnoty zákaziek zadaných malým a stredným podnikom nižší ako 50 %, v správe sa poskytne analýza príslušných dôvodov;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | celkový prehľad o vykonávaní udržateľných politík obstarávania, okrem iného pokiaľ ide o konania, pri ktorých sa zohľadňujú otázky spojené s ochranou životného prostredia, sociálneho začlenenia vrátane prístupnosti pre osoby s postihnutím alebo konania, pri ktorých sa podporujú inovácie; |
| --- | --- |

celkový prehľad o vykonávaní udržateľných politík obstarávania, okrem iného pokiaľ ide o konania, pri ktorých sa zohľadňujú otázky spojené s ochranou životného prostredia, sociálneho začlenenia vrátane prístupnosti pre osoby s postihnutím alebo konania, pri ktorých sa podporujú inovácie;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | informácie o monitorovaní a následnej kontrole prípadov porušenia pravidiel obstarávania s vplyvom na rozpočet Únie v súlade s odsekmi 3 až 5 tohto článku; |
| --- | --- |

informácie o monitorovaní a následnej kontrole prípadov porušenia pravidiel obstarávania s vplyvom na rozpočet Únie v súlade s odsekmi 3 až 5 tohto článku;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | centralizované údaje o nahlásených prípadoch podvodu, korupcie, konfliktu záujmov a iných závažných nezrovnalostiach v oblasti verejného obstarávania vrátane prípadov s vplyvom na projekty spolufinancované z rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

centralizované údaje o nahlásených prípadoch podvodu, korupcie, konfliktu záujmov a iných závažných nezrovnalostiach v oblasti verejného obstarávania vrátane prípadov s vplyvom na projekty spolufinancované z rozpočtu Únie.

| | |
| --- | --- |

3.   Orgán dohľadu je zodpovedný za tieto úlohy:

| (a) | monitorovať, ako verejní obstarávatelia, a najmä centrálne obstarávacie inštitúcie, uplatňujú pravidlá verejného obstarávania a príslušnú prax; |
| --- | --- |

(a)

monitorovať, ako verejní obstarávatelia, a najmä centrálne obstarávacie inštitúcie, uplatňujú pravidlá verejného obstarávania a príslušnú prax;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | poskytovať verejným obstarávateľom právne poradenstvo k výkladu pravidiel a zásad verejného obstarávania a právne poradenstvo k uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania v konkrétnych prípadoch; |
| --- | --- |

poskytovať verejným obstarávateľom právne poradenstvo k výkladu pravidiel a zásad verejného obstarávania a právne poradenstvo k uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania v konkrétnych prípadoch;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | vydávať na základe vlastnej iniciatívy stanoviská a usmernenia k otázkam vo všeobecnom záujme, ktoré sa týkajú výkladu a uplatňovania pravidiel verejného obstarávania, k opakujúcim sa otázkam a systémovým ťažkostiam spojeným s uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania vzhľadom na ustanovenia tejto smernice a príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie; |
| --- | --- |

vydávať na základe vlastnej iniciatívy stanoviská a usmernenia k otázkam vo všeobecnom záujme, ktoré sa týkajú výkladu a uplatňovania pravidiel verejného obstarávania, k opakujúcim sa otázkam a systémovým ťažkostiam spojeným s uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania vzhľadom na ustanovenia tejto smernice a príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | zriadiť a uplatňovať komplexné vykonateľné systémy výstražného označenia na prevenciu prípadov podvodov, korupcie, konfliktov záujmov a podobných závažných nezrovnalostí pri obstarávaní a na ich odhaľovanie a primerané nahlasovanie; |
| --- | --- |

zriadiť a uplatňovať komplexné vykonateľné systémy výstražného označenia na prevenciu prípadov podvodov, korupcie, konfliktov záujmov a podobných závažných nezrovnalostí pri obstarávaní a na ich odhaľovanie a primerané nahlasovanie;

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | upriamovať pozornosť príslušných vnútroštátnych inštitúcií, vrátane orgánov auditu, na konkrétne zistené porušenia a systémové problémy; |
| --- | --- |

upriamovať pozornosť príslušných vnútroštátnych inštitúcií, vrátane orgánov auditu, na konkrétne zistené porušenia a systémové problémy;

| | |
| --- | --- |

(f)

| (f) | skúmať sťažnosti občanov a podnikov týkajúce sa uplatňovania pravidiel verejného obstarávania v konkrétnych prípadoch a zasielať analýzy príslušným verejným obstarávateľom, ktorí majú povinnosť zohľadniť tieto analýzy vo svojich rozhodnutiach, resp. v prípade nesplnenia odporúčaní analýzy vysvetliť dôvody, prečo sa analýzy nebrali do úvahy; |
| --- | --- |

skúmať sťažnosti občanov a podnikov týkajúce sa uplatňovania pravidiel verejného obstarávania v konkrétnych prípadoch a zasielať analýzy príslušným verejným obstarávateľom, ktorí majú povinnosť zohľadniť tieto analýzy vo svojich rozhodnutiach, resp. v prípade nesplnenia odporúčaní analýzy vysvetliť dôvody, prečo sa analýzy nebrali do úvahy;

| | |
| --- | --- |

(g)

| (g) | monitorovať rozhodnutia prijaté vnútroštátnymi súdmi a orgánmi na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie podľa článku 267 zmluvy alebo zistení Európskeho dvora audítorov o porušeniach pravidiel Únie upravujúcich verejné obstarávanie, pokiaľ ide o projekty spolufinancované Úniou; orgán dohľadu nahlási Európskemu úradu pre boj proti podvodom každé porušenie obstarávacích konaní Únie, ktoré sa vzťahuje na zákazky priamo alebo nepriamo financované Európskou úniou. |
| --- | --- |

monitorovať rozhodnutia prijaté vnútroštátnymi súdmi a orgánmi na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie podľa článku 267 zmluvy alebo zistení Európskeho dvora audítorov o porušeniach pravidiel Únie upravujúcich verejné obstarávanie, pokiaľ ide o projekty spolufinancované Úniou; orgán dohľadu nahlási Európskemu úradu pre boj proti podvodom každé porušenie obstarávacích konaní Únie, ktoré sa vzťahuje na zákazky priamo alebo nepriamo financované Európskou úniou.

| | |
| --- | --- |

Úlohami uvedenými v písm. e) nie je dotknutý výkon práv na odvolanie podľa vnútroštátneho práva alebo systému zriadeného na základe smernice 89/665/EHS.

Členské štáty oprávňujú orgán dohľadu, aby prevzal príslušnú jurisdikciu podľa vnútroštátneho práva, pokiaľ ide o preskúmanie rozhodnutí verejných obstarávateľov, keď sa počas monitorovacích činností a činností poskytovania právneho poradenstva vykonávaných týmto orgánom zistilo porušenie.

4.   Bez toho, aby tým boli dotknuté všeobecné postupy a pracovné metódy, ktoré Komisia zriadila pre svoju komunikáciu a kontakty s členskými štátmi, orgán dohľadu funguje ako osobitné kontaktné miesto pre Komisiu, keď monitoruje uplatňovanie práva Únie a vykonávanie rozpočtu poskytnutého Úniou na základe článku 17 Zmluvy o Európskej únii a článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Komisii oznámi akékoľvek porušenie tejto smernice pri obstarávacích konaniach na zadanie zákaziek priamo alebo nepriamo financovaných Úniou.

Komisia môže najmä previesť na orgán dohľadu riešenie jednotlivých prípadov, keď sa zákazka ešte neuzavrela alebo keď sa ešte stále môže uskutočniť preskúmanie. Orgánu dohľadu môže zveriť aj monitorovacie činnosti, ktoré sú potrebné na zaistenie vykonávania opatrení, ktoré členské štáty musia vykonať s cieľom napraviť porušenie pravidiel a zásad Únie upravujúcich verejné obstarávanie, ktoré zistila Komisia.

Komisia môže od orgánu dohľadu vyžadovať, aby zanalyzoval údajné porušenia pravidiel Únie upravujúcich verejné obstarávanie týkajúce sa projektov spolufinancovaných z rozpočtu Únie. Komisia môže orgánu dohľadu zveriť následné kontroly určitých prípadov a zaistenie toho, aby príslušné vnútroštátne orgány, ktoré budú mať povinnosť riadiť sa jej pokynmi, vyvodili z porušení pravidiel Únie upravujúcich verejné obstarávanie týkajúcich sa spolufinancovaných projektov príslušné dôsledky.

5.   Vyšetrovacie a presadzovacie činnosti, ktoré orgán dohľadu vykonáva na zaistenie toho, aby rozhodnutia verejných obstarávateľov boli v súlade s touto smernicou a zásadami zmluvy, nenahrádzajú alebo neprejudikujú inštitucionálnu úlohu Komisie ako strážkyne zmluvy. Keď sa Komisia rozhodne previesť riešenie konkrétneho prípadu podľa odseku 4, zachováva si právo zasahovať v súlade s právomocami, ktoré jej boli zverené zmluvou.

6.   Verejní obstarávatelia zašlú vnútroštátnemu orgánu dohľadu plné znenia všetkých uzatvorených zákaziek s hodnotou rovnajúcou sa alebo presahujúcou:

| (a) | 1 000 000 EUR v prípade verejných zákaziek na dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb; |
| --- | --- |

(a)

1 000 000 EUR v prípade verejných zákaziek na dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | 10 000 000 EUR v prípade verejných zákaziek na uskutočnenie prác. |
| --- | --- |

10 000 000 EUR v prípade verejných zákaziek na uskutočnenie prác.

| | |
| --- | --- |

7.   Bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa prístupu k informáciám a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ o ochrane údajov, orgán dohľadu na základe písomnej žiadosti bezplatne poskytne neobmedzený a úplný priamy prístup k uzatvoreným zákazkám podľa odseku 6. Prístup k určitým častiam zákaziek sa môže zamietnuť, ak by ich uverejnenie bránilo presadeniu práva, alebo bolo inak v rozpore s verejným záujmom, ak by škodilo oprávneným obchodným záujmom hospodárskych subjektov, či už verejných, alebo súkromných, alebo by mohlo brániť spravodlivej hospodárskej súťaži medzi nimi.

Prístup k častiam, ktoré sa môžu zverejniť, sa poskytuje v rámci primeraného časového obdobia a najneskôr 45 dní od dátumu požiadania.

Žiadatelia podávajúci žiadosť o prístup k zákazke nemusia preukázať žiadny priamy alebo nepriamy záujem súvisiaci s danou zákazkou. Príjemca informácií by mal mať možnosť ich zverejniť.

8.   Zhrnutie všetkých činností, ktoré orgán dohľadu vykonáva v súlade s odsekmi 1 až 7, sa zahŕňa do výročnej správy uvedenej v odseku 2.

Zdôvodnenie

Požiadavka zriadiť vnútroštátne orgány dohľadu, ktorým sa musia predkladať zmluvy, je v rozpore so zásadou subsidiarity. Organizácia vnútroštátnej verejnej správy je v právomoci členských štátov. Vnútroštátna kontrola dodržiavania predpisov o verejnom obstarávaní je úlohou národných súdov, orgánov dohľadu a kontrolných orgánov. Pravidlá okrem toho vytvárajú dodatočnú administratívnu záťaž pre verejných obstarávateľov.

Pozmeňovací návrh 30

COM(2011) 896 final

Článok 85, prvý odsek

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 85 | Článok 85 |
| Verejní obstarávatelia vypracujú pre každú zákazku, rámcovú dohodu a pre každé zriadenie dynamického nákupného systému písomnú správu, ktorá obsahuje aspoň tieto informácie: | |
| (a) | názov a adresu verejného obstarávateľa, predmet a hodnotu zákazky, rámcovej dohody alebo dynamického nákupného systému; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 85

Článok 85

Verejní obstarávatelia vypracujú pre každú zákazku, rámcovú dohodu a pre každé zriadenie dynamického nákupného systému písomnú správu, ktorá obsahuje aspoň tieto informácie:

(a)

názov a adresu verejného obstarávateľa, predmet a hodnotu zákazky, rámcovej dohody alebo dynamického nákupného systému;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | názvy úspešných záujemcov alebo uchádzačov a dôvody ich výberu; |
| --- | --- |

názvy úspešných záujemcov alebo uchádzačov a dôvody ich výberu;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | názvy zamietnutých záujemcov alebo uchádzačov a dôvody ich zamietnutia; |
| --- | --- |

názvy zamietnutých záujemcov alebo uchádzačov a dôvody ich zamietnutia;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | dôvody zamietnutia ponúk, ktoré sa považujú za ponuky s neobvykle nízkou cenou; |
| --- | --- |

dôvody zamietnutia ponúk, ktoré sa považujú za ponuky s neobvykle nízkou cenou;

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | názov úspešného uchádzača a dôvody, prečo bola vybraná jeho ponuka, a ak je známy, aj časť zákazky alebo rámcovej dohody, ktorú má úspešný uchádzač v úmysle zadať tretím stranám; |
| --- | --- |

názov úspešného uchádzača a dôvody, prečo bola vybraná jeho ponuka, a ak je známy, aj časť zákazky alebo rámcovej dohody, ktorú má úspešný uchádzač v úmysle zadať tretím stranám;

| | |
| --- | --- |

(f)

| (f) | v prípade rokovacích konaní bez predchádzajúceho uverejnenia okolnosti uvedené v článku 30, ktoré odôvodňujú použitie tohto konania; |
| --- | --- |

v prípade rokovacích konaní bez predchádzajúceho uverejnenia okolnosti uvedené v článku 30, ktoré odôvodňujú použitie tohto konania;

| | |
| --- | --- |

(g)

| (g) | v prípade potreby dôvody, prečo sa verejný obstarávateľ rozhodol nezadať zákazku alebo neuzatvoriť rámcovú dohodu alebo nezriadiť dynamický nákupný systém; |
| --- | --- |

v prípade potreby dôvody, prečo sa verejný obstarávateľ rozhodol nezadať zákazku alebo neuzatvoriť rámcovú dohodu alebo nezriadiť dynamický nákupný systém;

| | |
| --- | --- |

(h)

| (h) | keď to prichádza do úvahy, zistené konflikty záujmov a následne prijaté opatrenia. |
| --- | --- |

keď to prichádza do úvahy, zistené konflikty záujmov a následne prijaté opatrenia.

| | |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh 31

COM(2011) 896 final

Článok 85 – posledné dva odseky

Individuálne správy o konaniach na zadanie zákaziek

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 85
  Individuálne správy o konaniach na zadanie zákaziek | Článok 85 |
| Verejní obstarávatelia zdokumentujú postup všetkých obstarávacích konaní, a to aj tých vykonaných elektronicky. Na tento účel zdokumentujú všetky etapy obstarávacieho konania vrátane každej komunikácie s hospodárskymi subjektmi a interných rokovaní, prípravy ponúk, prípadného dialógu alebo rokovania, výberu a zadania zákazky. | |
| Správa alebo jej hlavné prvky sa oznámi Komisii alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu, ak sa to požaduje. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 85

Individuálne správy o konaniach na zadanie zákaziek

Článok 85

Verejní obstarávatelia zdokumentujú postup všetkých obstarávacích konaní, a to aj tých vykonaných elektronicky. Na tento účel zdokumentujú všetky etapy obstarávacieho konania vrátane každej komunikácie s hospodárskymi subjektmi a interných rokovaní, prípravy ponúk, prípadného dialógu alebo rokovania, výberu a zadania zákazky.

Správa alebo jej hlavné prvky sa oznámi Komisii alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu, ak sa to požaduje.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa domnieva, že pred navrhovaným systémom nahlasovania treba uprednostniť systém nahlasovania uvedený v terajšom článku 43 smernice 2004/18, pretože sa tým zjednoduší administratívna činnosť verejných obstarávateľov.

Pozmeňovací návrh 32

COM(2011) 895 final

Článok 95

COM(2011) 896 final

Článok 86

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vnútroštátne predkladanie správ a zoznamy verejných obstarávateľov | |
| 1.   Orgány zriadené alebo určené v súlade s článkom 84 zašlú Komisii implementačnú a štatistickú správu za každý rok (založenú na štandardnom formulári), a to najneskôr do 31. októbra nasledujúceho roka | |
| 2.   Správa uvedená v odseku 1 musí obsahovať aspoň tieto informácie: | |
| (a) | úplný a aktuálny zoznam všetkých ústredných orgánov štátnej správy, verejných obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni a inštitúcií, ktoré sa spravujú verejným právom, vrátane orgánov na nižšej ako ústrednej úrovni a združení verejných obstarávateľov zadávajúcich verejné zákazky alebo rámcové dohody, pričom pri každom orgáne uvedú jedinečné identifikačné číslo, ak je takéto číslo stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Tento zoznam je rozdelený podľa druhu orgánov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vnútroštátne predkladanie správ a zoznamy verejných obstarávateľov

1.   Orgány zriadené alebo určené v súlade s článkom 84 zašlú Komisii implementačnú a štatistickú správu za každý rok (založenú na štandardnom formulári), a to najneskôr do 31. októbra nasledujúceho roka

2.   Správa uvedená v odseku 1 musí obsahovať aspoň tieto informácie:

(a)

úplný a aktuálny zoznam všetkých ústredných orgánov štátnej správy, verejných obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni a inštitúcií, ktoré sa spravujú verejným právom, vrátane orgánov na nižšej ako ústrednej úrovni a združení verejných obstarávateľov zadávajúcich verejné zákazky alebo rámcové dohody, pričom pri každom orgáne uvedú jedinečné identifikačné číslo, ak je takéto číslo stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Tento zoznam je rozdelený podľa druhu orgánov;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | úplný a aktuálny zoznam všetkých centrálnych obstarávacích inštitúcií; |
| --- | --- |

úplný a aktuálny zoznam všetkých centrálnych obstarávacích inštitúcií;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | pre všetky zákazky presahujúce hraničné hodnoty stanovené v článku 4 tejto smernice: |
| --- | --- |

pre všetky zákazky presahujúce hraničné hodnoty stanovené v článku 4 tejto smernice:

| | |
| --- | --- |

(i)

| (i) | počet a hodnotu zadaných zákaziek v členení podľa jednotlivých druhov orgánov, podľa konania a prác, tovaru a služieb určených podľa rozdelenia v nomenklatúre CPV; |
| --- | --- |

počet a hodnotu zadaných zákaziek v členení podľa jednotlivých druhov orgánov, podľa konania a prác, tovaru a služieb určených podľa rozdelenia v nomenklatúre CPV;

| | |
| --- | --- |

(ii)

| (ii) | ak boli zákazky zadané na základe rokovacieho konania bez predchádzajúceho uverejnenia, údaje uvedené v bode (i) sa uvedú aj v členení podľa okolností uvedených v článku 30 a uvedie sa počet a hodnota zadaných zákaziek v členení podľa členských štátov a tretích krajín pôvodu úspešného zhotoviteľa; |
| --- | --- |

ak boli zákazky zadané na základe rokovacieho konania bez predchádzajúceho uverejnenia, údaje uvedené v bode (i) sa uvedú aj v členení podľa okolností uvedených v článku 30 a uvedie sa počet a hodnota zadaných zákaziek v členení podľa členských štátov a tretích krajín pôvodu úspešného zhotoviteľa;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | pre všetky zákazky nedosahujúce prahové hodnoty stanovené v článku 4 tejto smernice, na ktoré by sa však táto smernica vzťahovala, ak by ich hodnota prekročila prahovú hodnotu, počet a hodnotu zadaných zákaziek v členení podľa jednotlivých druhov orgánov. |
| --- | --- |

pre všetky zákazky nedosahujúce prahové hodnoty stanovené v článku 4 tejto smernice, na ktoré by sa však táto smernica vzťahovala, ak by ich hodnota prekročila prahovú hodnotu, počet a hodnotu zadaných zákaziek v členení podľa jednotlivých druhov orgánov.

| | |
| --- | --- |

3.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 89 s cieľom zmeniť a doplniť prílohu I, aby sa zaktualizoval zoznam verejných obstarávateľov podľa príslušných oznámení členských štátov, ak sa ukáže, že takéto zmeny a doplnenia sú potrebné na správnu identifikáciu verejných obstarávateľov.

Komisia môže v Úradnom vestníku Európskej únie na informačné účely pravidelne uverejňovať zoznam inštitúcií, ktoré sa spravujú verejným právom, ktorý jej bol zaslaný podľa odseku 2 písm. a).

4.   Členské štáty poskytnú Komisii informácie o svojej inštitucionálnej organizácii vzťahujúcej sa na vykonávanie, monitorovanie a presadzovanie tejto smernice, ako aj informácie o vnútroštátnych iniciatívach prijatých na účel poskytnutia usmernení alebo pomoci pri vykonávaní pravidiel Únie upravujúcich verejné obstarávanie alebo vnútroštátnych iniciatívach prijatých v reakcii na problémy spojené s vykonávaním týchto pravidiel.

5.   Komisia stanoví štandardný formulár výročnej implementačnej a štatistickej správy uvedenej v odseku 1. Príslušné vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 91.

štatistickej

Zdôvodnenie

Navrhované ustanovenia by sa mali vypustiť. Pre orgány, ktoré všetky tieto informácie zhromažďujú, ako aj pre verejných obstarávateľov, ktorí ich majú zadať, by to znamenalo veľmi veľkú administratívnu záťaž.

Pozmeňovací návrh 33

COM(2011) 895 final

Článok 96

COM(2011) 896 final

Článok 87

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pomoc pre verejných obstarávateľov a podniky | |
| 1.   Členské štáty poskytnú verejným obstarávateľom pri príprave a vykonávaní obstarávacích konaní štruktúry technickej podpory s cieľom poskytnúť im právne a ekonomické poradenstvo, usmernenia a pomoc. Členské štáty takisto zaistia, aby mohol každý verejný obstarávateľ získať kompetentnú pomoc a poradenstvo k individuálnym otázkam. | |
| 2.   S cieľom zlepšiť prístup hospodárskych subjektov, najmä malých a stredných podnikov, k verejnému obstarávaniu a s cieľom uľahčiť správne pochopenie ustanovení tejto smernice členské štáty zaistia, aby sa dala získať primeraná pomoc, okrem iného za pomoci elektronických prostriedkov alebo použitím existujúcich sietí venovaných pomoci podnikom. | |
| 3.   Osobitná administratívna pomoc je k dispozícii pre hospodárske subjekty, ktorých zámerom je zúčastniť sa obstarávacieho konania v inom členskom štáte. Takáto pomoc sa vzťahuje prinajmenšom na administratívne požiadavky v dotknutom členskom štáte, ako aj možné povinnosti týkajúce sa elektronického obstarávania. | |
| Členské štáty zaistia, aby zainteresované hospodárske subjekty mali ľahký prístup k primeraným informáciám o daňových povinnostiach, povinnostiach spojených s ochranou životného prostredia a povinnostiach vyplývajúcich z právnych predpisov v sociálnej a pracovnej oblasti, ktoré platia v členskom štáte, regióne alebo na mieste, kde sa majú uskutočniť práce alebo poskytnúť služby a ktoré sú uplatniteľné na práce vykonávané na danom mieste alebo služby poskytované počas plnenia zákazky. | |
| 4.   Členské štáty môžu na účely odsekov 1, 2 a 3 vymenovať jedinú inštitúciu alebo niekoľko inštitúcií alebo administratívnych štruktúr. Členské štáty zaistia náležitú koordináciu medzi týmito inštitúciami a štruktúrami. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pomoc pre verejných obstarávateľov a podniky

1.   Členské štáty poskytnú verejným obstarávateľom pri príprave a vykonávaní obstarávacích konaní štruktúry technickej podpory s cieľom poskytnúť im právne a ekonomické poradenstvo, usmernenia a pomoc. Členské štáty takisto zaistia, aby mohol každý verejný obstarávateľ získať kompetentnú pomoc a poradenstvo k individuálnym otázkam.

2.   S cieľom zlepšiť prístup hospodárskych subjektov, najmä malých a stredných podnikov, k verejnému obstarávaniu a s cieľom uľahčiť správne pochopenie ustanovení tejto smernice členské štáty zaistia, aby sa dala získať primeraná pomoc, okrem iného za pomoci elektronických prostriedkov alebo použitím existujúcich sietí venovaných pomoci podnikom.

3.   Osobitná administratívna pomoc je k dispozícii pre hospodárske subjekty, ktorých zámerom je zúčastniť sa obstarávacieho konania v inom členskom štáte. Takáto pomoc sa vzťahuje prinajmenšom na administratívne požiadavky v dotknutom členskom štáte, ako aj možné povinnosti týkajúce sa elektronického obstarávania.

Členské štáty zaistia, aby zainteresované hospodárske subjekty mali ľahký prístup k primeraným informáciám o daňových povinnostiach, povinnostiach spojených s ochranou životného prostredia a povinnostiach vyplývajúcich z právnych predpisov v sociálnej a pracovnej oblasti, ktoré platia v členskom štáte, regióne alebo na mieste, kde sa majú uskutočniť práce alebo poskytnúť služby a ktoré sú uplatniteľné na práce vykonávané na danom mieste alebo služby poskytované počas plnenia zákazky.

4.   Členské štáty môžu na účely odsekov 1, 2 a 3 vymenovať jedinú inštitúciu alebo niekoľko inštitúcií alebo administratívnych štruktúr. Členské štáty zaistia náležitú koordináciu medzi týmito inštitúciami a štruktúrami.

Zdôvodnenie

Podpora verejných obstarávateľov na národnej úrovni je záležitosťou členských štátov a preto by sa mal tento bod vypustiť. Pri jednoduchších pravidlách pre verejné obstarávanie by sa mohlo rátať aj s nižšou potrebou pomoci.

Pozmeňovací návrh 34

COM(2011) 896 final

Článok 88 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 88 | Článok 88 |
| Na účely tohto článku členské štáty určia jedno alebo viacero kontaktných miest, ktorých kontaktné údaje oznámia ostatným členským štátom, orgánom dohľadu a Komisii. Členské štáty uverejňujú a pravidelne aktualizujú zoznam kontaktných miest. Orgán dohľadu je zodpovedný za koordináciu takýchto kontaktných miest. | Na účely tohto článku členské štáty určia jedno alebo viacero kontaktných miest, ktorých kontaktné údaje oznámia ostatným členským štátom a Komisii. Členské štáty uverejňujú a pravidelne aktualizujú zoznam kontaktných miest. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 88

Článok 88

Na účely tohto článku členské štáty určia jedno alebo viacero kontaktných miest, ktorých kontaktné údaje oznámia ostatným členským štátom, orgánom dohľadu a Komisii. Členské štáty uverejňujú a pravidelne aktualizujú zoznam kontaktných miest. Orgán dohľadu je zodpovedný za koordináciu takýchto kontaktných miest.

Na účely tohto článku členské štáty určia jedno alebo viacero kontaktných miest, ktorých kontaktné údaje oznámia ostatným členským štátom a Komisii. Členské štáty uverejňujú a pravidelne aktualizujú zoznam kontaktných miest.

Zdôvodnenie

Článok 88 by mal zostať zachovaný, avšak bez odkazu na nový orgán dohľadu. Cieľom reformy je práve odstrániť zbytočnú povinnosť dokumentovania, nie vytvárať novú byrokraciu.

V Bruseli 9. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/84

---

Stanovisko Výboru regiónov „Európsky fond pre námorníctvo a rybárstvo“

2012/C 391/10

VÝBOR REGIÓNOV

| — | súhlasí s vytvorením nového Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR) s cieľom realizovať SRP a domnieva sa, že je dôležité zachovať rozpočet v záujme toho, aby sa sledoval vývoj stanovený SRP; |
| --- | --- |

—

súhlasí s vytvorením nového Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR) s cieľom realizovať SRP a domnieva sa, že je dôležité zachovať rozpočet v záujme toho, aby sa sledoval vývoj stanovený SRP;

| — | víta zjednodušenie, ktoré sa dosiahlo zoskupením väčšiny finančných nástrojov SRP a integrovanej námornej politiky (INP) v novom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktoré boli v minulosti rozdelené do viacerých fondov; |
| --- | --- |

—

víta zjednodušenie, ktoré sa dosiahlo zoskupením väčšiny finančných nástrojov SRP a integrovanej námornej politiky (INP) v novom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktoré boli v minulosti rozdelené do viacerých fondov;

| — | žiada, aby sa ciele EFNR sústredili na rybolov a prioritne sa nezameriavali, tak ako sa to opakovane zdôrazňuje, na jeho nahradenie inými činnosťami a domnieva sa, že je dôležité posilňovať príťažlivosť rybárskeho povolania; |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa ciele EFNR sústredili na rybolov a prioritne sa nezameriavali, tak ako sa to opakovane zdôrazňuje, na jeho nahradenie inými činnosťami a domnieva sa, že je dôležité posilňovať príťažlivosť rybárskeho povolania;

| — | je znepokojený znížením výšky rozpočtu vyčleneného na zhromažďovanie údajov napriek tomu, že budú potrebné dodatočné finančné prostriedky vzhľadom na to, že dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie si bude vyžadovať dodatočné zhromažďovanie údajov a domnieva sa, že mať k dispozícii úplné a spracované údaje na účely riadenia by malo byť podmienkou realizácie SRP a zároveň aj rozpočtovou prioritou EFNR; |
| --- | --- |

—

je znepokojený znížením výšky rozpočtu vyčleneného na zhromažďovanie údajov napriek tomu, že budú potrebné dodatočné finančné prostriedky vzhľadom na to, že dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie si bude vyžadovať dodatočné zhromažďovanie údajov a domnieva sa, že mať k dispozícii úplné a spracované údaje na účely riadenia by malo byť podmienkou realizácie SRP a zároveň aj rozpočtovou prioritou EFNR;

| — | odmieta zrušenie všetkých opatrení na prispôsobovanie rybárskej flotily vzhľadom na to, že dodržiavanie nových cieľov SRP a najmä postupné dosahovanie maximálneho udržateľného výnosu si budú vyžadovať úbytok kapacity flotíl alebo financovanie dočasného zastavenia rybolovnej činnosti; |
| --- | --- |

—

odmieta zrušenie všetkých opatrení na prispôsobovanie rybárskej flotily vzhľadom na to, že dodržiavanie nových cieľov SRP a najmä postupné dosahovanie maximálneho udržateľného výnosu si budú vyžadovať úbytok kapacity flotíl alebo financovanie dočasného zastavenia rybolovnej činnosti;

| — | sa domnieva, že ak sa má postupne znížiť množstvo odvrhovaných úlovkov, je potrebné, aby sa lode upravili a modernizovali a aby sa realizovali nevyhnutné investície v prístavoch; |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že ak sa má postupne znížiť množstvo odvrhovaných úlovkov, je potrebné, aby sa lode upravili a modernizovali a aby sa realizovali nevyhnutné investície v prístavoch;

| — | je prekvapený tým, že neexistujú finančné prostriedky na vypracovanie viacročných plánov; |
| --- | --- |

—

je prekvapený tým, že neexistujú finančné prostriedky na vypracovanie viacročných plánov;

| — | žiada, aby sa vo výraznej miere podporila technická inovácia a investície, ktoré podporujú selektívnosť rybárskeho výstroja; |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa vo výraznej miere podporila technická inovácia a investície, ktoré podporujú selektívnosť rybárskeho výstroja;

| — | sa domnieva, že znižovanie podpory na skladovanie nie je vhodné. |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že znižovanie podpory na skladovanie nie je vhodné.

| Spravodajca | Pierre MAILLE (FR/SES), predseda generálnej rady departementu Finistère |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady č. XXX/2011 o integrovanej námornej politike
  COM(2011) 804 final |

Spravodajca

Pierre MAILLE (FR/SES), predseda generálnej rady departementu Finistère

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady č. XXX/2011 o integrovanej námornej politike

COM(2011) 804 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | so zreteľom na skutočnosť, že rybolov hrá dôležitú úlohu v mnohých regiónoch Európskej únie vyjadruje spokojnosť s tým, že Komisia chce zachovať spoločnú rybársku politiku (SRP); |
| --- | --- |

1.

so zreteľom na skutočnosť, že rybolov hrá dôležitú úlohu v mnohých regiónoch Európskej únie vyjadruje spokojnosť s tým, že Komisia chce zachovať spoločnú rybársku politiku (SRP);

| 2. | súhlasí s vytvorením nového Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR) s cieľom realizovať SRP a domnieva sa, že je dôležité zachovať rozpočet v záujme toho, aby sa sledoval vývoj stanovený SRP; |
| --- | --- |

2.

súhlasí s vytvorením nového Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR) s cieľom realizovať SRP a domnieva sa, že je dôležité zachovať rozpočet v záujme toho, aby sa sledoval vývoj stanovený SRP;

| 3. | sa domnieva, že prioritou SRP musí byť obnovenie udržateľných hospodárskych podmienok pre rybolov na základe ekosystémového prístupu a dosiahnutím maximálneho udržateľného výnosu, a takisto zabezpečenie zásobovania európskych spotrebiteľov a napredovanie smerom k potravinovej sebestačnosti; |
| --- | --- |

3.

sa domnieva, že prioritou SRP musí byť obnovenie udržateľných hospodárskych podmienok pre rybolov na základe ekosystémového prístupu a dosiahnutím maximálneho udržateľného výnosu, a takisto zabezpečenie zásobovania európskych spotrebiteľov a napredovanie smerom k potravinovej sebestačnosti;

| 4. | víta zjednodušenie, ktoré sa dosiahlo zoskupením väčšiny finančných nástrojov SRP a integrovanej námornej politiky (INP) v novom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktoré boli v minulosti rozdelené do viacerých fondov; |
| --- | --- |

4.

víta zjednodušenie, ktoré sa dosiahlo zoskupením väčšiny finančných nástrojov SRP a integrovanej námornej politiky (INP) v novom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktoré boli v minulosti rozdelené do viacerých fondov;

| 5. | súhlasí so začlenením INP do fondu pre námorníctvo a rybárstvo vzhľadom na to, že hospodárske aktivity, ochrana životného prostredia, získavanie poznatkov a zhromažďovanie údajov, dohľad a kontrola sú od seba vzájomne závislé; |
| --- | --- |

5.

súhlasí so začlenením INP do fondu pre námorníctvo a rybárstvo vzhľadom na to, že hospodárske aktivity, ochrana životného prostredia, získavanie poznatkov a zhromažďovanie údajov, dohľad a kontrola sú od seba vzájomne závislé;

| 6. | vyjadruje však želanie, aby sa lepšie vymedzili podmienky priameho riadenia INP s cieľom spresniť smerovanie úverov, ako aj orgány prijímajúce pomoc; |
| --- | --- |

6.

vyjadruje však želanie, aby sa lepšie vymedzili podmienky priameho riadenia INP s cieľom spresniť smerovanie úverov, ako aj orgány prijímajúce pomoc;

| 7. | uznáva význam spoločného strategického rámca navrhovaného pre fondy súdržnosti (EFRR, ESF, Kohézny fond, EPFRV, EFNR), ktorý by mal umožniť zjednodušené, zosúladené a vzájomné využívanie spôsobov riadenia týchto fondov; |
| --- | --- |

7.

uznáva význam spoločného strategického rámca navrhovaného pre fondy súdržnosti (EFRR, ESF, Kohézny fond, EPFRV, EFNR), ktorý by mal umožniť zjednodušené, zosúladené a vzájomné využívanie spôsobov riadenia týchto fondov;

| 8. | žiada, aby Európska únia mala k dispozícii rozpočet, ktorého výška zaručí účinnú realizáciu politiky súdržnosti a bude zodpovedať ambíciám stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

8.

žiada, aby Európska únia mala k dispozícii rozpočet, ktorého výška zaručí účinnú realizáciu politiky súdržnosti a bude zodpovedať ambíciám stratégie Európa 2020;

| 9. | s uspokojením konštatuje, že členské štáty a regióny majú možnosť obrátiť sa na EFRR, Kohézny fond, ESF, ako aj na EFNR v záujme toho, aby mohli vykonávať aktivity v oblasti rybolovu a rozvoja území, ktoré sú závislé od rybolovu; |
| --- | --- |

9.

s uspokojením konštatuje, že členské štáty a regióny majú možnosť obrátiť sa na EFRR, Kohézny fond, ESF, ako aj na EFNR v záujme toho, aby mohli vykonávať aktivity v oblasti rybolovu a rozvoja území, ktoré sú závislé od rybolovu;

| 10. | žiada, aby miestne a územné samosprávy v každom členskom štáte boli v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia a so zreteľom na vnútroštátne rozdelenie právomocí v plnej miere zapojené do vypracovania, prerokovávania, zavádzania a preskúmania jednotlivých strategických dokumentov, vrátane tých, ktoré sa týkajú integrovanej námornej politiky; |
| --- | --- |

10.

žiada, aby miestne a územné samosprávy v každom členskom štáte boli v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia a so zreteľom na vnútroštátne rozdelenie právomocí v plnej miere zapojené do vypracovania, prerokovávania, zavádzania a preskúmania jednotlivých strategických dokumentov, vrátane tých, ktoré sa týkajú integrovanej námornej politiky;

| 11. | odmieta návrhy zamerané na to, aby sa politika súdržnosti spájala s dodržiavaním Paktu stability a rastu vzhľadom na to, že makroekonomická podmienenosť sa zameriava na iné ciele, ako sú ciele politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

11.

odmieta návrhy zamerané na to, aby sa politika súdržnosti spájala s dodržiavaním Paktu stability a rastu vzhľadom na to, že makroekonomická podmienenosť sa zameriava na iné ciele, ako sú ciele politiky súdržnosti;

| 12. | podporuje makroekonomickú podmienenosť ex ante, aby sa zabezpečilo, že podmienky týkajúce sa dodržiavania cieľov SRP sú splnené na základe predchádzajúcich skúseností; |
| --- | --- |

12.

podporuje makroekonomickú podmienenosť ex ante, aby sa zabezpečilo, že podmienky týkajúce sa dodržiavania cieľov SRP sú splnené na základe predchádzajúcich skúseností;

| 13. | si želá, aby sa vyhodnotili dôsledky zmeny kritérií rozdeľovania zdrojov medzi členské štáty vzhľadom na to, že tieto kritériá sa odlišujú od kritérií, ktoré sa uplatňovali v minulosti pre EFNR; |
| --- | --- |

13.

si želá, aby sa vyhodnotili dôsledky zmeny kritérií rozdeľovania zdrojov medzi členské štáty vzhľadom na to, že tieto kritériá sa odlišujú od kritérií, ktoré sa uplatňovali v minulosti pre EFNR;

| 14. | poukazuje na to, že vo svojom stanovisku o reforme SRP odmietol povinnosť, aby každý členský štát zaviedol prevoditeľné rybolovné povolenia a vyjadril želanie, aby sa znižovanie množstva odpadu zavádzalo postupne; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že vo svojom stanovisku o reforme SRP odmietol povinnosť, aby každý členský štát zaviedol prevoditeľné rybolovné povolenia a vyjadril želanie, aby sa znižovanie množstva odpadu zavádzalo postupne;

| 15. | súhlasí s tým, že je dôležité zlepšovať poznatky a zhromažďovanie údajov a zdôrazňuje význam partnerstva medzi rybármi a vedeckými pracovníkmi. Mať k dispozícii úplné a spracované údaje na účely riadenia by malo byť podmienkou realizácie SRP a zároveň aj rozpočtovou prioritou EFNR; |
| --- | --- |

15.

súhlasí s tým, že je dôležité zlepšovať poznatky a zhromažďovanie údajov a zdôrazňuje význam partnerstva medzi rybármi a vedeckými pracovníkmi. Mať k dispozícii úplné a spracované údaje na účely riadenia by malo byť podmienkou realizácie SRP a zároveň aj rozpočtovou prioritou EFNR;

| 16. | odmieta zrušenie všetkých opatrení na prispôsobovanie rybárskej flotily vzhľadom na to, že dodržiavanie nových cieľov SRP a najmä postupné dosahovanie maximálneho udržateľného výnosu si budú vyžadovať úbytok kapacity flotíl alebo financovanie dočasného zastavenia rybolovnej činnosti. Vyjadruje želanie, aby sa aspoň v prípade niektorých druhov rybolovu umožnilo takéto prispôsobenie stanovením prísnych opatrení dohľadu, najmä rybolovných práv, prípadne postupným znižovaním pomoci v závislosti od vývinu zásob rýb; |
| --- | --- |

16.

odmieta zrušenie všetkých opatrení na prispôsobovanie rybárskej flotily vzhľadom na to, že dodržiavanie nových cieľov SRP a najmä postupné dosahovanie maximálneho udržateľného výnosu si budú vyžadovať úbytok kapacity flotíl alebo financovanie dočasného zastavenia rybolovnej činnosti. Vyjadruje želanie, aby sa aspoň v prípade niektorých druhov rybolovu umožnilo takéto prispôsobenie stanovením prísnych opatrení dohľadu, najmä rybolovných práv, prípadne postupným znižovaním pomoci v závislosti od vývinu zásob rýb;

| 17. | sa domnieva, že je dôležité posilňovať príťažlivosť povolania rybára prostredníctvom zlepšovania pracovných podmienok, hygieny a bezpečnosti na palube a financovaním potrebných investícií bez toho, aby sa toto zlepšenie obmedzovalo len na jednu operáciu za plavidlo; |
| --- | --- |

17.

sa domnieva, že je dôležité posilňovať príťažlivosť povolania rybára prostredníctvom zlepšovania pracovných podmienok, hygieny a bezpečnosti na palube a financovaním potrebných investícií bez toho, aby sa toto zlepšenie obmedzovalo len na jednu operáciu za plavidlo;

| 18. | berie na vedomie, že prevoditeľné rybolovné povolenia sú dobrovoľné a nazdáva sa, že EFNR by mal ich vytváranie doplniť financovaním poradenstva, výmeny skúseností a prechodných opatrení; |
| --- | --- |

18.

berie na vedomie, že prevoditeľné rybolovné povolenia sú dobrovoľné a nazdáva sa, že EFNR by mal ich vytváranie doplniť financovaním poradenstva, výmeny skúseností a prechodných opatrení;

| 19. | je prekvapený tým, že neexistujú finančné prostriedky na vypracovanie viacročných plánov, pričom tieto plány predstavujú významný nástroj zavedený nariadením o SRP v záujme dobrého riadenia zdrojov a morského prostredia; |
| --- | --- |

19.

je prekvapený tým, že neexistujú finančné prostriedky na vypracovanie viacročných plánov, pričom tieto plány predstavujú významný nástroj zavedený nariadením o SRP v záujme dobrého riadenia zdrojov a morského prostredia;

| 20. | súhlasí so znižovaním množstva odpadu a neželaných úlovkov a žiada, aby sa vo výraznej miere podporila technická inovácia a investície, ktoré podporujú selektívnosť rybárskeho výstroja; |
| --- | --- |

20.

súhlasí so znižovaním množstva odpadu a neželaných úlovkov a žiada, aby sa vo výraznej miere podporila technická inovácia a investície, ktoré podporujú selektívnosť rybárskeho výstroja;

| 21. | sa domnieva, že vývoj technológií by mohol viackrát pomôcť jednému plavidlu s cieľom zlepšiť jeho selektívnosť, znížiť vplyv na morské prostredie a poskytnúť vysokú úroveň bezpečnosti pre námorníkov pod podmienkou, že príslušný výstroj nebude nadbytočný a bude predstavovať pokrok bez zvýšenia intenzity rybolovu; |
| --- | --- |

21.

sa domnieva, že vývoj technológií by mohol viackrát pomôcť jednému plavidlu s cieľom zlepšiť jeho selektívnosť, znížiť vplyv na morské prostredie a poskytnúť vysokú úroveň bezpečnosti pre námorníkov pod podmienkou, že príslušný výstroj nebude nadbytočný a bude predstavovať pokrok bez zvýšenia intenzity rybolovu;

| 22. | súhlasí s podporou pre rybárov, ktorí sa zúčastňujú na ochrane a obnove biodiverzity a morských ekosystémov. Táto podpora im musí umožniť doplniť opatrenia na riadenie rybolovu, najmä v sústave Natura 2000 a chránených morských oblastiach, ako je dočasné zastavenie, zavedenie licencií atď. Keďže ochrana morského prostredia nie je len úlohou rybárov, EFNR nesmie slúžiť na priame financovanie riadenia týchto oblastí alebo na ich environmentálne monitorovanie; |
| --- | --- |

22.

súhlasí s podporou pre rybárov, ktorí sa zúčastňujú na ochrane a obnove biodiverzity a morských ekosystémov. Táto podpora im musí umožniť doplniť opatrenia na riadenie rybolovu, najmä v sústave Natura 2000 a chránených morských oblastiach, ako je dočasné zastavenie, zavedenie licencií atď. Keďže ochrana morského prostredia nie je len úlohou rybárov, EFNR nesmie slúžiť na priame financovanie riadenia týchto oblastí alebo na ich environmentálne monitorovanie;

| 23. | sa domnieva, že rybolov musí takisto prispievať k boju proti globálnemu otepľovaniu a znečisťovaniu. EFNR musí byť schopný pomáhať pri výskume a inovácii v záujme väčšej energetickej účinnosti a nižšieho objemu emisií CO2, najmä keď sa v dôsledku ceny pohonných hmôt znížila konkurencieschopnosť rybolovnej činnosti. Je teda potrebné mať možnosť obnovovať motory plavidiel a umožniť, aby rybolov mohol využiť technický pokrok v tejto oblasti; |
| --- | --- |

23.

sa domnieva, že rybolov musí takisto prispievať k boju proti globálnemu otepľovaniu a znečisťovaniu. EFNR musí byť schopný pomáhať pri výskume a inovácii v záujme väčšej energetickej účinnosti a nižšieho objemu emisií CO2, najmä keď sa v dôsledku ceny pohonných hmôt znížila konkurencieschopnosť rybolovnej činnosti. Je teda potrebné mať možnosť obnovovať motory plavidiel a umožniť, aby rybolov mohol využiť technický pokrok v tejto oblasti;

| 24. | sa domnieva, že ak sa má postupne znížiť množstvo odvrhovaných úlovkov, bude potrebné, aby sa lode upravili a modernizovali a aby sa realizovali primerané investície v prístavoch; |
| --- | --- |

24.

sa domnieva, že ak sa má postupne znížiť množstvo odvrhovaných úlovkov, bude potrebné, aby sa lode upravili a modernizovali a aby sa realizovali primerané investície v prístavoch;

| 25. | žiada, aby sa vyvíjalo inovačné úsilie zamerané na správne zisťovanie rôznych typov odpadu v záujme jeho znižovania; |
| --- | --- |

25.

žiada, aby sa vyvíjalo inovačné úsilie zamerané na správne zisťovanie rôznych typov odpadu v záujme jeho znižovania;

| 26. | víta angažovanosť Komisie v prospech miestneho rozvoja oblastí závislých od rybolovu. Žiada, aby sa ciele EFNR sústredili na rybolov a prioritne sa nezameriavali, tak ako sa to opakovane zdôrazňuje, na jeho nahradenie inými činnosťami. EFNR by mal podporovať vyváženejší prístup a nerozlišovať medzi diverzifikáciou a zachovaním priamych a nepriamych pracovných miest bez toho, aby sa zabudlo na potrebnú generačnú obnovu pracovných miest. Nariadenie má najmä umožniť získať podporu pre mladých ľudí na začatie rybolovnej činnosti, tak ako sa to stanovuje v oblasti akvakultúry, pretože zámer zaviesť prevoditeľné rybolovné povolenia by mohol ešte viac skomplikovať prístup k tomuto povolaniu; |
| --- | --- |

26.

víta angažovanosť Komisie v prospech miestneho rozvoja oblastí závislých od rybolovu. Žiada, aby sa ciele EFNR sústredili na rybolov a prioritne sa nezameriavali, tak ako sa to opakovane zdôrazňuje, na jeho nahradenie inými činnosťami. EFNR by mal podporovať vyváženejší prístup a nerozlišovať medzi diverzifikáciou a zachovaním priamych a nepriamych pracovných miest bez toho, aby sa zabudlo na potrebnú generačnú obnovu pracovných miest. Nariadenie má najmä umožniť získať podporu pre mladých ľudí na začatie rybolovnej činnosti, tak ako sa to stanovuje v oblasti akvakultúry, pretože zámer zaviesť prevoditeľné rybolovné povolenia by mohol ešte viac skomplikovať prístup k tomuto povolaniu;

| 27. | sa domnieva, že miestny rozvoj môže byť úspešný len na základe silnej mobilizácie a partnerstva miestnych subjektov, zvolených zástupcov a miestnych samospráv, profesijných združení, organizácií rybárov atď. Odpoveďou na toto potrebné partnerstvo by mohlo byť rozšírenie miestnych rybárskych akčných skupín (MRAS) alebo rozšírenie pôsobnosti miestnych akčných skupín vytvorených v rámci nástrojov stanovených EFNR. Riadenie MRAS musí byť založené na miestnych a územných samosprávach, ktoré musia spolu s regiónmi hrať dôležitú úlohu pri vymedzení cieľov stratégie miestneho rozvoja, ich realizácii, ako aj pri riadení fondov; |
| --- | --- |

27.

sa domnieva, že miestny rozvoj môže byť úspešný len na základe silnej mobilizácie a partnerstva miestnych subjektov, zvolených zástupcov a miestnych samospráv, profesijných združení, organizácií rybárov atď. Odpoveďou na toto potrebné partnerstvo by mohlo byť rozšírenie miestnych rybárskych akčných skupín (MRAS) alebo rozšírenie pôsobnosti miestnych akčných skupín vytvorených v rámci nástrojov stanovených EFNR. Riadenie MRAS musí byť založené na miestnych a územných samosprávach, ktoré musia spolu s regiónmi hrať dôležitú úlohu pri vymedzení cieľov stratégie miestneho rozvoja, ich realizácii, ako aj pri riadení fondov;

| 28. | žiada, aby sa zaviedla výraznejšia podpora pre spoločnosti zaoberajúce sa morským rybolovom a spracovateľské podniky s cieľom podnietiť zhodnotenie produktov a posilniť štruktúru nadväzujúcich odvetví: môžu sa iniciovať a podporovať technické inovácie, zvyšovanie produkcie bez toho, aby existovalo obmedzenie jedinej podpory na podnik; |
| --- | --- |

28.

žiada, aby sa zaviedla výraznejšia podpora pre spoločnosti zaoberajúce sa morským rybolovom a spracovateľské podniky s cieľom podnietiť zhodnotenie produktov a posilniť štruktúru nadväzujúcich odvetví: môžu sa iniciovať a podporovať technické inovácie, zvyšovanie produkcie bez toho, aby existovalo obmedzenie jedinej podpory na podnik;

| 29. | navrhuje, aby sa podporil ambicióznejší rozvoj európskej certifikácie pre morské produkty: spotrebiteľ musí vedieť identifikovať produkty európskeho rybolovu a musí byť informovaný o úsilí vynaloženom na rešpektovanie biodiverzity a požiadavky SRP týkajúce sa hygienických záruk; |
| --- | --- |

29.

navrhuje, aby sa podporil ambicióznejší rozvoj európskej certifikácie pre morské produkty: spotrebiteľ musí vedieť identifikovať produkty európskeho rybolovu a musí byť informovaný o úsilí vynaloženom na rešpektovanie biodiverzity a požiadavky SRP týkajúce sa hygienických záruk;

| 30. | sa domnieva, že trhové mechanizmy spoločnej organizácie trhu musia prispievať k realizácii cieľov SRP. Na tento účel žiada, aby sa zaviedli také trhové nástroje, ktoré umožnia obmedziť účinok prechodu na maximálny udržateľný výnos a zachovať miestne odbytiská pre produkty európskeho rybolovu; |
| --- | --- |

30.

sa domnieva, že trhové mechanizmy spoločnej organizácie trhu musia prispievať k realizácii cieľov SRP. Na tento účel žiada, aby sa zaviedli také trhové nástroje, ktoré umožnia obmedziť účinok prechodu na maximálny udržateľný výnos a zachovať miestne odbytiská pre produkty európskeho rybolovu;

| 31. | sa domnieva, že znižovanie podpory na skladovanie nie je vhodné, pretože v oblasti profesionálneho rybolovu sú riziká spojené s výrobou a uvedením na trh značné; |
| --- | --- |

31.

sa domnieva, že znižovanie podpory na skladovanie nie je vhodné, pretože v oblasti profesionálneho rybolovu sú riziká spojené s výrobou a uvedením na trh značné;

| 32. | víta významnú podporu, ktorá sa poskytuje odvetviu akvakultúry, ako aj mnohé opatrenia na jej podporu: podpora pre mladých začínajúcich rybárov, inovácia, investície, riadiace, podporné a poradenské služby, poistenie atď.; |
| --- | --- |

32.

víta významnú podporu, ktorá sa poskytuje odvetviu akvakultúry, ako aj mnohé opatrenia na jej podporu: podpora pre mladých začínajúcich rybárov, inovácia, investície, riadiace, podporné a poradenské služby, poistenie atď.;

| 33. | žiada, aby sa uplatňovali prísne požiadavky na environmentálne podmienky, znalosť vstupov do chovu a mieru vplyvu na prostredie; |
| --- | --- |

33.

žiada, aby sa uplatňovali prísne požiadavky na environmentálne podmienky, znalosť vstupov do chovu a mieru vplyvu na prostredie;

| 34. | sa domnieva, že akvakultúra musí byť naďalej čistým producentom bielkovín rýb a nemala by viesť k nadmernému využívaniu zásob druhov rýb používaných na vykrmovanie chovaných rýb, pretože by to malo za následok narušenie rovnováhy potravinového reťazca a ohrozenie biodiverzity; |
| --- | --- |

34.

sa domnieva, že akvakultúra musí byť naďalej čistým producentom bielkovín rýb a nemala by viesť k nadmernému využívaniu zásob druhov rýb používaných na vykrmovanie chovaných rýb, pretože by to malo za následok narušenie rovnováhy potravinového reťazca a ohrozenie biodiverzity;

| 35. | súhlasí s možnosťou podporovať produkciu rias na potravinárske alebo iné účely; |
| --- | --- |

35.

súhlasí s možnosťou podporovať produkciu rias na potravinárske alebo iné účely;

| 36. | sa domnieva, že najvzdialenejšie regióny sa nachádzajú v ťažšej situácii ako všetky ostatné oblasti v Európe. To znamená, že okrem pomoci poskytovanej pri odbyte produktov sa musí vyvíjať väčšie úsilie s cieľom pokryť dodatočné náklady, ktoré musí znášať odvetvie rybolovu a akvakultúry na týchto územiach; |
| --- | --- |

36.

sa domnieva, že najvzdialenejšie regióny sa nachádzajú v ťažšej situácii ako všetky ostatné oblasti v Európe. To znamená, že okrem pomoci poskytovanej pri odbyte produktov sa musí vyvíjať väčšie úsilie s cieľom pokryť dodatočné náklady, ktoré musí znášať odvetvie rybolovu a akvakultúry na týchto územiach;

| 37. | takisto žiada, aby EFNR skutočne zohľadňoval potreby týkajúce sa rozvoja rybolovu v najvzdialenejších regiónoch a umožnil poskytnúť pomoc na obnovu flotíl; |
| --- | --- |

37.

takisto žiada, aby EFNR skutočne zohľadňoval potreby týkajúce sa rozvoja rybolovu v najvzdialenejších regiónoch a umožnil poskytnúť pomoc na obnovu flotíl;

| 38. | sa domnieva, že podporné opatrenia na inštalovanie zariadení na zhlukovanie rýb sú dôležité z toho dôvodu, aby sa umožnil rozvoj udržateľného pobrežného rybolovu v najvzdialenejších regiónoch; |
| --- | --- |

38.

sa domnieva, že podporné opatrenia na inštalovanie zariadení na zhlukovanie rýb sú dôležité z toho dôvodu, aby sa umožnil rozvoj udržateľného pobrežného rybolovu v najvzdialenejších regiónoch;

| 39. | navrhuje vytvoriť osobitnú regionálnu poradnú radu pre najvzdialenejšie regióny podľa modelu, ktorý sa už zaviedol v kontinentálnej Európe; |
| --- | --- |

39.

navrhuje vytvoriť osobitnú regionálnu poradnú radu pre najvzdialenejšie regióny podľa modelu, ktorý sa už zaviedol v kontinentálnej Európe;

| 40. | upriamuje pozornosť na potrebu účinnejšej kontroly s cieľom zabezpečiť, aby všetci dodržiavali nariadenie SPR. Dôveryhodnosť kontrol predpokladá, že ich rozpočet bude náležite prispôsobený a že sa budú hľadať nové, účinnejšie metódy kontroly; |
| --- | --- |

40.

upriamuje pozornosť na potrebu účinnejšej kontroly s cieľom zabezpečiť, aby všetci dodržiavali nariadenie SPR. Dôveryhodnosť kontrol predpokladá, že ich rozpočet bude náležite prispôsobený a že sa budú hľadať nové, účinnejšie metódy kontroly;

| 41. | je znepokojený znížením výšky rozpočtu vyčleneného na zhromažďovanie údajov napriek tomu, že budú potrebné dodatočné finančné prostriedky vzhľadom na to, že dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie si bude vyžadovať dodatočné zhromažďovanie údajov, keďže ešte existuje veľa populácií, ktoré nie sú dostatočne známe. Navrhuje, aby sa zvýšil príspevok EFNR v tejto oblasti na 80 % oprávnených výdavkov; |
| --- | --- |

41.

je znepokojený znížením výšky rozpočtu vyčleneného na zhromažďovanie údajov napriek tomu, že budú potrebné dodatočné finančné prostriedky vzhľadom na to, že dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie si bude vyžadovať dodatočné zhromažďovanie údajov, keďže ešte existuje veľa populácií, ktoré nie sú dostatočne známe. Navrhuje, aby sa zvýšil príspevok EFNR v tejto oblasti na 80 % oprávnených výdavkov;

| 42. | sa domnieva, že je potrebné vo výraznej miere a trvalo podporovať regionálne poradné rady, najmä pokiaľ ide o ich úlohu navrhovať vedecké štúdie alebo opatrenia na riadenie prispôsobené výzvam v oblasti rybolovnej činnosti v záujme toho, aby sa v plnej miere uplatňovali ciele regionalizácie; |
| --- | --- |

42.

sa domnieva, že je potrebné vo výraznej miere a trvalo podporovať regionálne poradné rady, najmä pokiaľ ide o ich úlohu navrhovať vedecké štúdie alebo opatrenia na riadenie prispôsobené výzvam v oblasti rybolovnej činnosti v záujme toho, aby sa v plnej miere uplatňovali ciele regionalizácie;

| 43. | považuje za mimoriadne dôležité informovanie európskych občanov a spotrebiteľov o politikách Európskej únie a o využívaní jej financovania. Súhlasí s tým, že je potrebné sa usilovať o transparentnosť a na internetovej stránke sprístupniť informácie o výsledkoch, realizovaných operáciách a o príjemcoch pomoci z EFNR; |
| --- | --- |

43.

považuje za mimoriadne dôležité informovanie európskych občanov a spotrebiteľov o politikách Európskej únie a o využívaní jej financovania. Súhlasí s tým, že je potrebné sa usilovať o transparentnosť a na internetovej stránke sprístupniť informácie o výsledkoch, realizovaných operáciách a o príjemcoch pomoci z EFNR;

| 44. | sa domnieva, že je dôležité, aby potenciálni príjemcovia pomoci boli v rozsiahlej miere informovaní o nových mechanizmoch EFNR v záujme toho, aby sa zabezpečilo správne využívanie tohto fondu; |
| --- | --- |

44.

sa domnieva, že je dôležité, aby potenciálni príjemcovia pomoci boli v rozsiahlej miere informovaní o nových mechanizmoch EFNR v záujme toho, aby sa zabezpečilo správne využívanie tohto fondu;

| 45. | sa domnieva, že Komisia príliš často využíva delegované akty a odporúča, aby sa vypracovalo nariadenie o uplatňovaní, ktoré by od začiatku stanovilo väčšinu vykonávacích pravidiel alebo dokonca všetky vykonávacie pravidlá; |
| --- | --- |

45.

sa domnieva, že Komisia príliš často využíva delegované akty a odporúča, aby sa vypracovalo nariadenie o uplatňovaní, ktoré by od začiatku stanovilo väčšinu vykonávacích pravidiel alebo dokonca všetky vykonávacie pravidlá;

| 46. | upriamuje pozornosť na ťažkosti spojené s časovým plánom prijímania jednotlivých rozhodnutí, ktoré majú vplyv na EFNR:






  a) | rokovania o návrhu Komisie o viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020 sa ešte neskončili. Je dôležité zachovať výšku rozpočtu prideleného pre EFNR; |
| --- | --- | --- |

46.

upriamuje pozornosť na ťažkosti spojené s časovým plánom prijímania jednotlivých rozhodnutí, ktoré majú vplyv na EFNR:

a)

rokovania o návrhu Komisie o viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020 sa ešte neskončili. Je dôležité zachovať výšku rozpočtu prideleného pre EFNR;

| b) | nie je známe konečné smerovanie SPR a viaceré otázky sú predmetom diskusií (dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu, zákaz odpadu z výlovu, povinnosť vytvoriť prevoditeľné rybolovné povolenia, zákaz podporovať plány na vyradenie z flotily alebo dočasné zastavenie rybolovnej činnosti atď.); |
| --- | --- |

b)

nie je známe konečné smerovanie SPR a viaceré otázky sú predmetom diskusií (dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu, zákaz odpadu z výlovu, povinnosť vytvoriť prevoditeľné rybolovné povolenia, zákaz podporovať plány na vyradenie z flotily alebo dočasné zastavenie rybolovnej činnosti atď.);

| 47. | sa preto domnieva, že súčasný návrh nariadenia o EFNR bude potrebné pred jeho prijatím vo výraznej miere upraviť. |
| --- | --- |

47.

sa preto domnieva, že súčasný návrh nariadenia o EFNR bude potrebné pred jeho prijatím vo výraznej miere upraviť.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (9) | Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne záujmy do SRP, čo by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov environmentálnej politiky Únie a stratégie Európa 2020. Zámerom politiky SRP je také využívanie živých morských biologických zdrojov, ktorým sa obnovujú a udržujú populácie rýb na úrovni, ktorá môže zabezpečiť maximálny udržateľný výnos, a to najneskôr do roku 2015. Politika SRP by mala k rybnému hospodárstvu pristupovať preventívnym spôsobom založeným na ekosystémoch. Fond ERNRH by preto mal prispieť k bezpečnosti morského prostredia, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(9)

Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne záujmy do SRP, čo by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov environmentálnej politiky Únie a stratégie Európa 2020. Zámerom politiky SRP je také využívanie živých morských biologických zdrojov, ktorým sa obnovujú a udržujú populácie rýb na úrovni, ktorá môže zabezpečiť maximálny udržateľný výnos, a to najneskôr do roku 2015. Politika SRP by mala k rybnému hospodárstvu pristupovať preventívnym spôsobom založeným na ekosystémoch. Fond ERNRH by preto mal prispieť k bezpečnosti morského prostredia, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii).

| (9) | Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne záujmy do SRP, čo by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov environmentálnej politiky Únie a stratégie Európa 2020. Zámerom politiky SRP je také využívanie živých morských biologických zdrojov, ktorým sa obnovujú a udržujú populácie rýb na úrovni, ktorá môže zabezpečiť maximálny udržateľný výnos, a to do roku 2015. Politika SRP by mala k rybnému hospodárstvu pristupovať preventívnym spôsobom založeným na ekosystémoch. Fond ERNRH by preto mal prispieť k bezpečnosti morského prostredia, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii). |
| --- | --- |

(9)

Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne záujmy do SRP, čo by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov environmentálnej politiky Únie a stratégie Európa 2020. Zámerom politiky SRP je také využívanie živých morských biologických zdrojov, ktorým sa obnovujú a udržujú populácie rýb na úrovni, ktorá môže zabezpečiť maximálny udržateľný výnos, a to do roku 2015. Politika SRP by mala k rybnému hospodárstvu pristupovať preventívnym spôsobom založeným na ekosystémoch. Fond ERNRH by preto mal prispieť k bezpečnosti morského prostredia, ako je stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii).

Zdôvodnenie

Základné nariadenie o SRP predpokladá, že dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu je podľa možnosti stanovené na rok 2015. Je potrebné, aby sa v tomto bode poukázalo na túto menšiu významovú odchýlku.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 37

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (37) | V dôsledku zriadenia systémov prevoditeľných rybolovných povolení stanovených v článku 27 nariadenia o SRP a na podporu členských štátov pri vykonávaní týchto nových systémov by EFNR mal poskytovať podporu vo forme budovania kapacít a výmeny osvedčených postupov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(37)

V dôsledku zriadenia systémov prevoditeľných rybolovných povolení stanovených v článku 27 nariadenia o SRP a na podporu členských štátov pri vykonávaní týchto nových systémov by EFNR mal poskytovať podporu vo forme budovania kapacít a výmeny osvedčených postupov.

| (37) | V dôsledku zriadenia systémov prevoditeľných rybolovných povolení stanovených v článku 27 nariadenia o SRP a na podporu členských štátov pri vykonávaní týchto nových systémov by EFNR mal poskytovať podporu vo forme kapacít a výmeny osvedčených postupov. |
| --- | --- |

(37)

V dôsledku zriadenia systémov prevoditeľných rybolovných povolení stanovených v článku 27 nariadenia o SRP a na podporu členských štátov pri vykonávaní týchto nových systémov by EFNR mal poskytovať podporu vo forme kapacít a výmeny osvedčených postupov.

Zdôvodnenie

Prevoditeľné rybolovné povolenia musia byť dobrovoľné a členské štáty o nich musia rozhodnúť podľa vlastného uváženia.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 38

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (38) | Zavedenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení by malo zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia. V dôsledku toho môže vzniknúť potreba nových profesionálnych možností mimo rybolovné činnosti. EFNR by preto mal podporiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest v rybárskych spoločenstvách predovšetkým prostredníctvom podpory začínajúcich podnikov a preradením plavidiel určených na námornú činnosť na iné účely ako na rybolov malých pobrežných rybárskych plavidiel. Toto posledné opatrenie sa zdá byť vhodné, keďže malé pobrežné rybárske plavidlá nie sú zahrnuté v systémoch prevoditeľných rybolovných povolení. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(38)

Zavedenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení by malo zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia. V dôsledku toho môže vzniknúť potreba nových profesionálnych možností mimo rybolovné činnosti. EFNR by preto mal podporiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest v rybárskych spoločenstvách predovšetkým prostredníctvom podpory začínajúcich podnikov a preradením plavidiel určených na námornú činnosť na iné účely ako na rybolov malých pobrežných rybárskych plavidiel. Toto posledné opatrenie sa zdá byť vhodné, keďže malé pobrežné rybárske plavidlá nie sú zahrnuté v systémoch prevoditeľných rybolovných povolení.

| (38) | avedenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení by malo zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia. V dôsledku toho môže vzniknúť potreba nových profesionálnych možností mimo rybolovné činnosti. EFNR by preto mal podporiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest v rybárskych spoločenstvách predovšetkým prostredníctvom podpory začínajúcich podnikov a preradením plavidiel určených na námornú činnosť na iné účely ako na rybolov malých pobrežných rybárskych plavidiel. |
| --- | --- |

(38)

avedenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení by malo zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia. V dôsledku toho môže vzniknúť potreba nových profesionálnych možností mimo rybolovné činnosti. EFNR by preto mal podporiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest v rybárskych spoločenstvách predovšetkým prostredníctvom podpory začínajúcich podnikov a preradením plavidiel určených na námornú činnosť na iné účely ako na rybolov malých pobrežných rybárskych plavidiel.

Zdôvodnenie

Prevoditeľné rybolovné povolenia musia byť dobrovoľné a členské štáty o nich musia rozhodnúť podľa vlastného uváženia.

Podpora mladých rybárov na začiatku ich činnosti je potrebná v záujme toho, aby sa zaručila obnova generácií a podporilo sa zapojenie nových a lepšie vyškolených námorníkov, ktorí budú citlivejšie vnímať výzvy spojené s účinnejším riadením zdrojov.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 39

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (39) | Cieľom spoločnej rybárskej politiky je zabezpečiť udržateľné využívanie zásob rýb. Nadmerná kapacita bola identifikovaná ako hlavný stimul nadmerného rybolovu. Preto je mimoriadne dôležité prispôsobiť rybársku flotilu Únie dostupným zdrojom. Odstránenie nadmernej kapacity prostredníctvom verejnej pomoci, ako napríklad dočasné alebo trvalé ukončenie a šrotovacie režimy, sa ukázalo ako neúčinné. EFNR bude preto podporovať vytváranie a riadenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení s cieľom znížiť nadmernú kapacitu a zvýšiť hospodársku výkonnosť a výnosnosť príslušných prevádzkovateľov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(39)

Cieľom spoločnej rybárskej politiky je zabezpečiť udržateľné využívanie zásob rýb. Nadmerná kapacita bola identifikovaná ako hlavný stimul nadmerného rybolovu. Preto je mimoriadne dôležité prispôsobiť rybársku flotilu Únie dostupným zdrojom. Odstránenie nadmernej kapacity prostredníctvom verejnej pomoci, ako napríklad dočasné alebo trvalé ukončenie a šrotovacie režimy, sa ukázalo ako neúčinné. EFNR bude preto podporovať vytváranie a riadenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení s cieľom znížiť nadmernú kapacitu a zvýšiť hospodársku výkonnosť a výnosnosť príslušných prevádzkovateľov.

| (39) | Cieľom spoločnej rybárskej politiky je zabezpečiť udržateľné využívanie zásob rýb. Nadmerná kapacita bola identifikovaná ako hlavný stimul nadmerného rybolovu. Preto je mimoriadne dôležité prispôsobiť rybársku flotilu Únie dostupným zdrojom. Odstránenie nadmernej kapacity prostredníctvom verejnej pomoci, ako napríklad dočasné alebo trvalé ukončenie a šrotovacie režimy,. EFNR bude preto podporovať vytváranie a riadenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení s cieľom znížiť nadmernú kapacitu a zvýšiť hospodársku výkonnosť a výnosnosť príslušných prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

(39)

Cieľom spoločnej rybárskej politiky je zabezpečiť udržateľné využívanie zásob rýb. Nadmerná kapacita bola identifikovaná ako hlavný stimul nadmerného rybolovu. Preto je mimoriadne dôležité prispôsobiť rybársku flotilu Únie dostupným zdrojom. Odstránenie nadmernej kapacity prostredníctvom verejnej pomoci, ako napríklad dočasné alebo trvalé ukončenie a šrotovacie režimy,. EFNR bude preto podporovať vytváranie a riadenie systémov prevoditeľných rybolovných povolení s cieľom znížiť nadmernú kapacitu a zvýšiť hospodársku výkonnosť a výnosnosť príslušných prevádzkovateľov.

Zdôvodnenie

Nesmú sa vylúčiť plány na úpravu intenzity rybolovu, ktoré zahŕňajú podporu pre vyradenie plavidla z flotily. Vďaka podporovanému vyradeniu z flotily sa môže v ťažkej situácii znížiť kapacita rybolovu (nedostatok zdrojov atď.), a tak je možné vyhnúť sa presunu činnosti na zdravé loviská. Túto podporu treba zachovať, pričom sa musí venovať pozornosť skutočným podmienkam, v akých sa zníženie intenzity rybolovu uskutočňuje, a táto podpora musí byť podmienená odňatím rybolovných práv.

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie 41

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (41) | Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne otázky do EFNR a podporovať vykonávanie opatrení na ochranu v rámci SRP, musia sa však pritom zohľadniť rozdielne podmienky vo vodách Únie. Na tento účel je nevyhnutné vyvinúť regionalizovaný prístup k opatreniam na ochranu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(41)

Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne otázky do EFNR a podporovať vykonávanie opatrení na ochranu v rámci SRP, musia sa však pritom zohľadniť rozdielne podmienky vo vodách Únie. Na tento účel je nevyhnutné vyvinúť regionalizovaný prístup k opatreniam na ochranu.

| (41) | Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne otázky do EFNR a podporovať vykonávanie opatrení na ochranu v rámci SRP, musia sa však pritom zohľadniť rozdielne podmienky vo vodách Únie. Na tento účel je nevyhnutné vyvinúť regionalizovaný prístup k opatreniam na ochranu. |
| --- | --- |

(41)

Je mimoriadne dôležité lepšie začleniť environmentálne otázky do EFNR a podporovať vykonávanie opatrení na ochranu v rámci SRP, musia sa však pritom zohľadniť rozdielne podmienky vo vodách Únie. Na tento účel je nevyhnutné vyvinúť regionalizovaný prístup k opatreniam na ochranu.

| ( | |
| --- | --- |

(

Zdôvodnenie

Je dôležité posilniť úlohu riečnych a jazerných ekologických koridorov, a to aj odstránením prekážok splavnosti s cieľom zaručiť zavŕšenie životného cyklu migrujúcich druhov rýb.

Pozmeňovací návrh 6

Odôvodnenie 62

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (62) | Mali by sa uprednostňovať organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov formou poskytnutia podpory. Kompenzácia pre pomoc na skladovanie a pomoc pre výrobné a marketingové plány by sa mali postupne zrušiť, keďže význam tohto osobitného druhu podpory pominul s ohľadom na vyvíjajúcu sa štruktúru trhu Únie s týmto druhom výrobkov a na rastúci význam silných organizácií výrobcov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(62)

Mali by sa uprednostňovať organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov formou poskytnutia podpory. Kompenzácia pre pomoc na skladovanie a pomoc pre výrobné a marketingové plány by sa mali postupne zrušiť, keďže význam tohto osobitného druhu podpory pominul s ohľadom na vyvíjajúcu sa štruktúru trhu Únie s týmto druhom výrobkov a na rastúci význam silných organizácií výrobcov.

| (62) | Mali by sa uprednostňovať organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov formou poskytnutia podpory. |
| --- | --- |

(62)

Mali by sa uprednostňovať organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov formou poskytnutia podpory.

Zdôvodnenie

Zdá sa, že znižovanie podpory na skladovanie nie je vhodné, pretože v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 15 základného nariadenia o SRP, plavidlá musia postupne privážať na pevninu všetok svoj úlovok vrátane odpadu. Zdá sa, že je užitočné počítať s podporou na skladovanie v záujme toho, aby organizácie mohli riadiť objem vykládok pred ich zhodnotením.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 3
  Vymedzenie pojmov | Článok 3
  Vymedzenie pojmov |
| 1.   Na účely tohto nariadenia a bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, uplatňuje sa vymedzenie pojmov uvedené v článku 5 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike], článku 5 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] a článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 [nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia]. | 1.   Na účely tohto nariadenia a bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, uplatňuje sa vymedzenie pojmov uvedené v článku 5 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike], článku 5 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] a článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 [nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia]. |
| 2   Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: | 2   Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: |
| (1) | „spoločné prostredie na výmenu informácií (CISE – Common Information Sharing Environment)“ je sieť decentralizovaných systémov vytvorená na výmenu informácií medzi používateľmi z rôznych odvetví s cieľom zlepšiť situačnú informovanosť o činnostiach na mori; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Článok 3

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tohto nariadenia a bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, uplatňuje sa vymedzenie pojmov uvedené v článku 5 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike], článku 5 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] a článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 [nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia].

1.   Na účely tohto nariadenia a bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, uplatňuje sa vymedzenie pojmov uvedené v článku 5 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike], článku 5 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] a článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 [nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia].

2   Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

2   Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

(1)

„spoločné prostredie na výmenu informácií (CISE – Common Information Sharing Environment)“ je sieť decentralizovaných systémov vytvorená na výmenu informácií medzi používateľmi z rôznych odvetví s cieľom zlepšiť situačnú informovanosť o činnostiach na mori;

| (1) | „spoločné prostredie na výmenu informácií (CISE – Common Information Sharing Environment)“ je sieť decentralizovaných systémov vytvorená na výmenu informácií medzi používateľmi z rôznych odvetví s cieľom zlepšiť situačnú informovanosť o činnostiach na mori; |
| --- | --- |

(1)

„spoločné prostredie na výmenu informácií (CISE – Common Information Sharing Environment)“ je sieť decentralizovaných systémov vytvorená na výmenu informácií medzi používateľmi z rôznych odvetví s cieľom zlepšiť situačnú informovanosť o činnostiach na mori;

| (2) | „medzisektorové operácie“ sú iniciatívy, ktoré vzájomne prospievajú rôznym odvetviam a/alebo sektorovým politikám, ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie, a ktoré nie je možné v plnej miere dosiahnuť prostredníctvom opatrení zahrnutých v rámci príslušných oblastí politiky; |
| --- | --- |

(2)

„medzisektorové operácie“ sú iniciatívy, ktoré vzájomne prospievajú rôznym odvetviam a/alebo sektorovým politikám, ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie, a ktoré nie je možné v plnej miere dosiahnuť prostredníctvom opatrení zahrnutých v rámci príslušných oblastí politiky;

| (2) | „medzisektorové operácie“ sú iniciatívy, ktoré vzájomne prospievajú rôznym odvetviam a/alebo sektorovým politikám, ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie, a ktoré nie je možné v plnej miere dosiahnuť prostredníctvom opatrení zahrnutých v rámci príslušných oblastí politiky; |
| --- | --- |

(2)

„medzisektorové operácie“ sú iniciatívy, ktoré vzájomne prospievajú rôznym odvetviam a/alebo sektorovým politikám, ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie, a ktoré nie je možné v plnej miere dosiahnuť prostredníctvom opatrení zahrnutých v rámci príslušných oblastí politiky;

| (3) | „systém elektronického zaznamenávania a podávania správ“ (ERS) je systém na elektronické zaznamenávanie a podávanie správ o údajoch uvedených v článkoch 15, 24 a 63 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

(3)

„systém elektronického zaznamenávania a podávania správ“ (ERS) je systém na elektronické zaznamenávanie a podávanie správ o údajoch uvedených v článkoch 15, 24 a 63 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009;

| (3) | „systém elektronického zaznamenávania a podávania správ“ (ERS) je systém na elektronické zaznamenávanie a podávanie správ o údajoch uvedených v článkoch 15, 24 a 63 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

(3)

„systém elektronického zaznamenávania a podávania správ“ (ERS) je systém na elektronické zaznamenávanie a podávanie správ o údajoch uvedených v článkoch 15, 24 a 63 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009;

| (4) | „Európska námorná monitorovacia a dátová sieť“ je sieť, ktorá spája národné námorné monitorovacie a dátové programy do spoločného a dostupného európskeho zdroja; |
| --- | --- |

(4)

„Európska námorná monitorovacia a dátová sieť“ je sieť, ktorá spája národné námorné monitorovacie a dátové programy do spoločného a dostupného európskeho zdroja;

| (4) | „Európska námorná monitorovacia a dátová sieť“ je sieť, ktorá spája národné námorné monitorovacie a dátové programy do spoločného a dostupného európskeho zdroja; |
| --- | --- |

(4)

„Európska námorná monitorovacia a dátová sieť“ je sieť, ktorá spája národné námorné monitorovacie a dátové programy do spoločného a dostupného európskeho zdroja;

| (5) | „rybolovná oblasť“ je oblasť s pobrežím mora alebo jazera, alebo rybníkov, alebo ústia rieky a s významnou úrovňou zamestnanosti v odvetví rybolovu alebo akvakultúry, a ktorú tak označuje členský štát; |
| --- | --- |

(5)

„rybolovná oblasť“ je oblasť s pobrežím mora alebo jazera, alebo rybníkov, alebo ústia rieky a s významnou úrovňou zamestnanosti v odvetví rybolovu alebo akvakultúry, a ktorú tak označuje členský štát;

| (5) | „rybolovná oblasť“ je oblasť s pobrežím mora alebo jazera, alebo rybníkov, alebo ústia rieky a s významnou úrovňou zamestnanosti v odvetví rybolovu alebo akvakultúry, a ktorú tak označuje členský štát; |
| --- | --- |

(5)

„rybolovná oblasť“ je oblasť s pobrežím mora alebo jazera, alebo rybníkov, alebo ústia rieky a s významnou úrovňou zamestnanosti v odvetví rybolovu alebo akvakultúry, a ktorú tak označuje členský štát;

| (6) | „rybár“ je osoba, ktorá sa venuje profesionálnemu rybolovu, ako ho uznáva členský štát, na palube funkčného rybárskeho plavidla alebo ktorá sa venuje profesionálnemu výlovu morských organizmov, ako ho uznáva členský štát, bez plavidla; |
| --- | --- |

(6)

„rybár“ je osoba, ktorá sa venuje profesionálnemu rybolovu, ako ho uznáva členský štát, na palube funkčného rybárskeho plavidla alebo ktorá sa venuje profesionálnemu výlovu morských organizmov, ako ho uznáva členský štát, bez plavidla;

| (6) | „rybár“ je osoba, ktorá sa venuje profesionálnemu rybolovu, ako ho uznáva členský štát, na palube funkčného rybárskeho plavidla alebo ktorá sa venuje profesionálnemu výlovu morských organizmov, ako ho uznáva členský štát, bez plavidla; |
| --- | --- |

(6)

„rybár“ je osoba, ktorá sa venuje profesionálnemu rybolovu, ako ho uznáva členský štát, na palube funkčného rybárskeho plavidla alebo ktorá sa venuje profesionálnemu výlovu morských organizmov, ako ho uznáva členský štát, bez plavidla;

| (7) | „integrovaná námorná politika“ (INP) je politika Únie, ktorej cieľom je rozvíjať koordinované a jednotné rozhodovanie na maximalizáciu udržateľného rozvoja, hospodárskeho rastu a sociálnej súdržnosti členských štátov, predovšetkým pobrežných, ostrovných a najvzdialenejších regiónov v Únii, a morské odvetvia, a to prostredníctvom jednotných politík týkajúcich sa námorných záležitostí a náležitej medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

(7)

„integrovaná námorná politika“ (INP) je politika Únie, ktorej cieľom je rozvíjať koordinované a jednotné rozhodovanie na maximalizáciu udržateľného rozvoja, hospodárskeho rastu a sociálnej súdržnosti členských štátov, predovšetkým pobrežných, ostrovných a najvzdialenejších regiónov v Únii, a morské odvetvia, a to prostredníctvom jednotných politík týkajúcich sa námorných záležitostí a náležitej medzinárodnej spolupráce;

| (7) | „integrovaná námorná politika“ (INP) je politika Únie, ktorej cieľom je rozvíjať koordinované a jednotné rozhodovanie na maximalizáciu udržateľného rozvoja, hospodárskeho rastu a sociálnej súdržnosti členských štátov, predovšetkým pobrežných, ostrovných a najvzdialenejších regiónov v Únii, a morské odvetvia, a to prostredníctvom jednotných politík týkajúcich sa námorných záležitostí a náležitej medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

(7)

„integrovaná námorná politika“ (INP) je politika Únie, ktorej cieľom je rozvíjať koordinované a jednotné rozhodovanie na maximalizáciu udržateľného rozvoja, hospodárskeho rastu a sociálnej súdržnosti členských štátov, predovšetkým pobrežných, ostrovných a najvzdialenejších regiónov v Únii, a morské odvetvia, a to prostredníctvom jednotných politík týkajúcich sa námorných záležitostí a náležitej medzinárodnej spolupráce;

| (8) | „integrovaný námorný dohľad“ je iniciatíva EÚ zameraná na zlepšenie účinnosti a efektívnosti činností dohľadu na európskych moriach prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej výmeny informácií a spolupráce; |
| --- | --- |

(8)

„integrovaný námorný dohľad“ je iniciatíva EÚ zameraná na zlepšenie účinnosti a efektívnosti činností dohľadu na európskych moriach prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej výmeny informácií a spolupráce;

| (8) | „integrovaný námorný dohľad“ je iniciatíva EÚ zameraná na zlepšenie účinnosti a efektívnosti činností dohľadu na európskych moriach prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej výmeny informácií a spolupráce; |
| --- | --- |

(8)

„integrovaný námorný dohľad“ je iniciatíva EÚ zameraná na zlepšenie účinnosti a efektívnosti činností dohľadu na európskych moriach prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej výmeny informácií a spolupráce;

| (9) | „nezrovnalosť“ je nezrovnalosť definovaná v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95; |
| --- | --- |

(9)

„nezrovnalosť“ je nezrovnalosť definovaná v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95;

| (9) | „nezrovnalosť“ je nezrovnalosť definovaná v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95; |
| --- | --- |

(9)

„nezrovnalosť“ je nezrovnalosť definovaná v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95;

| (10) | „vnútrozemský rybolov“ je rybolov, ktorý z komerčných dôvodov vykonávajú plavidlá výhradne vo vnútrozemských vodách alebo iné zariadenia používané na rybolov na ľade; |
| --- | --- |

(10)

„vnútrozemský rybolov“ je rybolov, ktorý z komerčných dôvodov vykonávajú plavidlá výhradne vo vnútrozemských vodách alebo iné zariadenia používané na rybolov na ľade;

| (10) | „vnútrozemský rybolov“ je rybolov, ktorý z komerčných dôvodov vykonávajú plavidlá výhradne vo vnútrozemských vodách alebo iné zariadenia používané na rybolov na ľade; |
| --- | --- |

(10)

„vnútrozemský rybolov“ je rybolov, ktorý z komerčných dôvodov vykonávajú plavidlá výhradne vo vnútrozemských vodách alebo iné zariadenia používané na rybolov na ľade;

| (11) | „integrovaný manažment pobrežnej zóny“ sú stratégie a opatrenia definované v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady (2002/413/ES) z 30. mája 2002 o vykonávaní integrovaného manažmentu pobrežnej zóny v Európe; |
| --- | --- |

(11)

„integrovaný manažment pobrežnej zóny“ sú stratégie a opatrenia definované v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady (2002/413/ES) z 30. mája 2002 o vykonávaní integrovaného manažmentu pobrežnej zóny v Európe;

| (11) | „integrovaný manažment pobrežnej zóny“ sú stratégie a opatrenia definované v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady (2002/413/ES) z 30. mája 2002 o vykonávaní integrovaného manažmentu pobrežnej zóny v Európe; |
| --- | --- |

(11)

„integrovaný manažment pobrežnej zóny“ sú stratégie a opatrenia definované v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady (2002/413/ES) z 30. mája 2002 o vykonávaní integrovaného manažmentu pobrežnej zóny v Európe;

| (12) | „integrované riadenie námorných záležitostí“ je koordinované riadenie všetkých sektorových politík EÚ, ktoré sa týkajú oceánov, morí a pobrežných regiónov; |
| --- | --- |

(12)

„integrované riadenie námorných záležitostí“ je koordinované riadenie všetkých sektorových politík EÚ, ktoré sa týkajú oceánov, morí a pobrežných regiónov;

| (12) | „integrované riadenie námorných záležitostí“ je koordinované riadenie všetkých sektorových politík EÚ, ktoré sa týkajú oceánov, morí a pobrežných regiónov; |
| --- | --- |

(12)

„integrované riadenie námorných záležitostí“ je koordinované riadenie všetkých sektorových politík EÚ, ktoré sa týkajú oceánov, morí a pobrežných regiónov;

| (13) | „morské regióny“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe I k rozhodnutiu Rady 2004/585/ES a oblasti stanovené regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva; |
| --- | --- |

(13)

„morské regióny“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe I k rozhodnutiu Rady 2004/585/ES a oblasti stanovené regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva;

| (13) | „morské regióny“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe I k rozhodnutiu Rady 2004/585/ES a oblasti stanovené regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva; |
| --- | --- |

(13)

„morské regióny“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe I k rozhodnutiu Rady 2004/585/ES a oblasti stanovené regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva;

| (14) | „námorné priestorové plánovanie“ je proces, prostredníctvom ktorého verejné orgány analyzujú a prideľujú priestorové a časové rozloženie ľudských činností v morských oblastiach na dosiahnutie ekologických, hospodárskych a sociálnych cieľov; |
| --- | --- |

(14)

„námorné priestorové plánovanie“ je proces, prostredníctvom ktorého verejné orgány analyzujú a prideľujú priestorové a časové rozloženie ľudských činností v morských oblastiach na dosiahnutie ekologických, hospodárskych a sociálnych cieľov;

| (14) | „námorné priestorové plánovanie“ je proces, prostredníctvom ktorého verejné orgány analyzujú a prideľujú priestorové a časové rozloženie ľudských činností v morských oblastiach na dosiahnutie ekologických, hospodárskych a sociálnych cieľov; |
| --- | --- |

(14)

„námorné priestorové plánovanie“ je proces, prostredníctvom ktorého verejné orgány analyzujú a prideľujú priestorové a časové rozloženie ľudských činností v morských oblastiach na dosiahnutie ekologických, hospodárskych a sociálnych cieľov;

| (15) | „opatrenie“ je súbor operácií; |
| --- | --- |

(15)

„opatrenie“ je súbor operácií;

| (15) | „opatrenie“ je súbor operácií; |
| --- | --- |

(15)

„opatrenie“ je súbor operácií;

| (16) | „verejné výdavky“ sú akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu členského štátu alebo z rozpočtu regionálnych alebo miestnych orgánov alebo Európskej únie alebo akékoľvek podobné výdavky. Za verejný príspevok sa považuje akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združení jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávnych orgánov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby; |
| --- | --- |

(16)

„verejné výdavky“ sú akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu členského štátu alebo z rozpočtu regionálnych alebo miestnych orgánov alebo Európskej únie alebo akékoľvek podobné výdavky. Za verejný príspevok sa považuje akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združení jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávnych orgánov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby;

| (16) | „verejné výdavky“ sú akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu členského štátu alebo z rozpočtu regionálnych alebo miestnych orgánov alebo Európskej únie alebo akékoľvek podobné výdavky. Za verejný príspevok sa považuje akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združení jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávnych orgánov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby; |
| --- | --- |

(16)

„verejné výdavky“ sú akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu členského štátu alebo z rozpočtu regionálnych alebo miestnych orgánov alebo Európskej únie alebo akékoľvek podobné výdavky. Za verejný príspevok sa považuje akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združení jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávnych orgánov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby;

| (17) | „stratégia morských oblastí“ je štruktúrovaný rámec na spoluprácu týkajúcu sa danej zemepisnej oblasti, ktorý vytvorili európske inštitúcie, členské štáty, ich regióny a v prípade potreby tretie krajiny, ktoré majú spoločnú morskú oblasť; v stratégii sa zohľadňujú geografické, klimatické, hospodárske a politické osobitosti úmoria; |
| --- | --- |

(17)

„stratégia morských oblastí“ je štruktúrovaný rámec na spoluprácu týkajúcu sa danej zemepisnej oblasti, ktorý vytvorili európske inštitúcie, členské štáty, ich regióny a v prípade potreby tretie krajiny, ktoré majú spoločnú morskú oblasť; v stratégii sa zohľadňujú geografické, klimatické, hospodárske a politické osobitosti úmoria;

| (17) | „stratégia morských oblastí“ je štruktúrovaný rámec na spoluprácu týkajúcu sa danej zemepisnej oblasti, ktorý vytvorili európske inštitúcie, členské štáty, ich regióny a v prípade potreby tretie krajiny, ktoré majú spoločnú morskú oblasť; v stratégii sa zohľadňujú geografické, klimatické, hospodárske a politické osobitosti úmoria; |
| --- | --- |

(17)

„stratégia morských oblastí“ je štruktúrovaný rámec na spoluprácu týkajúcu sa danej zemepisnej oblasti, ktorý vytvorili európske inštitúcie, členské štáty, ich regióny a v prípade potreby tretie krajiny, ktoré majú spoločnú morskú oblasť; v stratégii sa zohľadňujú geografické, klimatické, hospodárske a politické osobitosti úmoria;

| (18) | „maloobjemový pobrežný rybolov“ je rybolov uskutočňovaný rybárskymi plavidlami celkovej dĺžky menej ako 12 metrov, ktoré nepoužívajú vlečný výstroj, ako je uvedené v tabuľke 3 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 o registri rybárskej flotily Spoločenstva; |
| --- | --- |

(18)

„maloobjemový pobrežný rybolov“ je rybolov uskutočňovaný rybárskymi plavidlami celkovej dĺžky menej ako 12 metrov, ktoré nepoužívajú vlečný výstroj, ako je uvedené v tabuľke 3 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 o registri rybárskej flotily Spoločenstva;

| (18) | „maloobjemový pobrežný rybolov“ je rybolov uskutočňovaný rybárskymi plavidlami celkovej dĺžky menej ako 12 metrov, ktoré nepoužívajú vlečný výstroj, ako je uvedené v tabuľke 3 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 o registri rybárskej flotily Spoločenstva; |
| --- | --- |

(18)

„maloobjemový pobrežný rybolov“ je rybolov uskutočňovaný rybárskymi plavidlami celkovej dĺžky menej ako 12 metrov, ktoré nepoužívajú vlečný výstroj, ako je uvedené v tabuľke 3 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 o registri rybárskej flotily Spoločenstva;

| (19) | „plavidlá plaviace sa výhradne vo vnútrozemský vodách“ sú plavidlá, ktoré sa venujú komerčnému rybolovu vo vnútrozemských vodách a nie sú evidované v registri rybárskej flotily EÚ. |
| --- | --- |

(19)

„plavidlá plaviace sa výhradne vo vnútrozemský vodách“ sú plavidlá, ktoré sa venujú komerčnému rybolovu vo vnútrozemských vodách a nie sú evidované v registri rybárskej flotily EÚ.

| (19) | „plavidlá plaviace sa výhradne vo vnútrozemský vodách“ sú plavidlá, ktoré sa venujú komerčnému rybolovu vo vnútrozemských vodách a nie sú evidované v registri rybárskej flotily EÚ |
| --- | --- |

(19)

„plavidlá plaviace sa výhradne vo vnútrozemský vodách“ sú plavidlá, ktoré sa venujú komerčnému rybolovu vo vnútrozemských vodách a nie sú evidované v registri rybárskej flotily EÚ

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh 8

Článok 6 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4).   Podpora udržateľného rybolovu, ktorý účinne využíva zdroje, prostredníctvom zamerania sa na tieto oblasti: | 4).   Podpora udržateľného rybolovu, ktorý účinne využíva zdroje, prostredníctvom zamerania sa na tieto oblasti: |
| (a) | zníženie vplyvu rybárstva na morské prostredie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4).   Podpora udržateľného rybolovu, ktorý účinne využíva zdroje, prostredníctvom zamerania sa na tieto oblasti:

4).   Podpora udržateľného rybolovu, ktorý účinne využíva zdroje, prostredníctvom zamerania sa na tieto oblasti:

(a)

zníženie vplyvu rybárstva na morské prostredie;

| (a) | zníženie vplyvu rybárstva na morské prostredie; |
| --- | --- |

(a)

zníženie vplyvu rybárstva na morské prostredie;

| (b) | ochrana a obnova morskej biodiverzity a ekosystémov vrátane služieb, ktoré poskytujú. |
| --- | --- |

(b)

ochrana a obnova morskej biodiverzity a ekosystémov vrátane služieb, ktoré poskytujú.

| (b) | ochrana a obnova morskej biodiverzity a ekosystémov vrátane služieb, ktoré poskytujú |
| --- | --- |

(b)

ochrana a obnova morskej biodiverzity a ekosystémov vrátane služieb, ktoré poskytujú

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Domnievame sa, že v niektorých prípadoch nadmerného ochudobňovania zásob rýb je potrebné venovať sa chovateľským aktivitám.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 13

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tieto operácie nie sú oprávnené v rámci fondu EFNR: | Tieto operácie nie sú oprávnené v rámci fondu EFNR: |
| (a) | operácie, ktoré zvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Tieto operácie nie sú oprávnené v rámci fondu EFNR:

Tieto operácie nie sú oprávnené v rámci fondu EFNR:

(a)

operácie, ktoré zvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel;

| (a) | operácie, ktoré zvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel; |
| --- | --- |

(a)

operácie, ktoré zvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel;

| (b) | stavba nových rybárskych plavidiel, vyradenie alebo dovoz rybárskych plavidiel; |
| --- | --- |

(b)

stavba nových rybárskych plavidiel, vyradenie alebo dovoz rybárskych plavidiel;

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

(c)

| (c) | dočasné zastavenie rybolovných činností; |
| --- | --- |

dočasné zastavenie rybolovných činností;

| | |
| --- | --- |

(d)

| (d) | experimentálny rybolov; |
| --- | --- |

experimentálny rybolov;

| | |
| --- | --- |

(e)

| (e) | prevod vlastníctva podniku; |
| --- | --- |

prevod vlastníctva podniku;

| | |
| --- | --- |

(f)

| (f) | priame opätovné zarybňovanie, pokiaľ sa s ním výslovne nepočíta ako s ochranným opatrením v právnom akte Únie alebo pokiaľ nejde o experimentálne zarybňovanie. |
| --- | --- |

priame opätovné zarybňovanie, pokiaľ sa s ním výslovne nepočíta ako s ochranným opatrením v právnom akte Únie alebo pokiaľ nejde o experimentálne zarybňovanie.

| | priame opätovné zarybňovanie, pokiaľ sa s ním výslovne nepočíta ako s ochranným opatrením v právnom akte Únie alebo pokiaľ nejde o experimentálne zarybňovanie. |
| --- | --- |

priame opätovné zarybňovanie, pokiaľ sa s ním výslovne nepočíta ako s ochranným opatrením v právnom akte Únie alebo pokiaľ nejde o experimentálne zarybňovanie.

Zdôvodnenie

Je potrebné podporovať stavbu lodí v najvzdialenejších oblastiach v záujme toho, aby tieto oblasti mohli zlepšiť svoj pracovný nástroj a aby ich plavidlá viac zodpovedali požiadavkám riadenia zdrojov a zároveň aj požiadavkám na zdravotnú kvalitu produktov.

Vďaka podporovanému vyradeniu z flotily sa môže v ťažkej situácii znížiť kapacita rybolovu (nedostatok zdrojov atď.), a tak je možné vyhnúť sa presunu činnosti na zdravé loviská. Túto podporu treba zachovať, pričom sa musí venovať pozornosť skutočným podmienkam, v akých sa zníženie intenzity rybolovu uskutočňuje, a to prostredníctvom lepšieho riadenia rybolovných práv.

Financovanie dočasného zastavenia rybolovnej činnosti umožní vykompenzovať nútené zastavenie plavidiel v prípade znečistenia alebo doplniť obdobie uzavretia rybolovu pre niektoré druhy (tak ako v prípade sardely). Bez tohto financovania by sa príslušné plavidlá pravdepodobne preorientovali na iné druhy rýb, čo by malo dôsledky pre ich zásoby.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 15

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na prideľovanie z fondu EFNR na obdobie rokov 2014 až 2020 v rámci spoločného hospodárenia, sú vo výške 5 520 000 000 EUR v súčasných cenách v súlade s ročným rozpisom stanoveným v prílohe II. | 1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na prideľovanie z fondu EFNR na obdobie rokov 2014 až 2020 v rámci spoločného hospodárenia, sú vo výške 5 520 000 000 EUR v súčasných cenách v súlade s ročným rozpisom stanoveným v prílohe II. |
| 2.   Na udržateľný rozvoj rybárstva, akvakultúry a rybolovných oblastí podľa kapitol I, II a III hlavy V sa vyčlení 4 535 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1. | 2.   Na udržateľný rozvoj rybárstva, akvakultúry a rybolovných oblastí podľa kapitol I, II, III hlavy V sa vyčlení 4 535 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1. |
| 3.   Na kontrolné opatrenia a na opatrenia na presadzovanie uvedené v článku 78 sa vyčlení 477 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1. | 3.   Na kontrolné opatrenia a na opatrenia na presadzovanie uvedené v článku 78 sa vyčlení 477 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1. |
| 4.   Na opatrenia na zber údajov uvedené v článku 79 sa vyčlení 358 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1. | 4.   Na opatrenia na zber údajov uvedené v článku 79 sa vyčlení 358 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1. |
| 5.   Prostriedky vyčlenené na kompenzáciu pre najvzdialenejšie regióny podľa kapitoly V hlavy V nemôžu za jeden rok presiahnuť sumu: | 5.   Prostriedky vyčlenené na kompenzáciu pre najvzdialenejšie regióny podľa kapitoly V hlavy V nemôžu za jeden rok presiahnuť sumu: |
| — | 4 300 000 EUR pre Azory a Madeiru; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na prideľovanie z fondu EFNR na obdobie rokov 2014 až 2020 v rámci spoločného hospodárenia, sú vo výške 5 520 000 000 EUR v súčasných cenách v súlade s ročným rozpisom stanoveným v prílohe II.

1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na prideľovanie z fondu EFNR na obdobie rokov 2014 až 2020 v rámci spoločného hospodárenia, sú vo výške 5 520 000 000 EUR v súčasných cenách v súlade s ročným rozpisom stanoveným v prílohe II.

2.   Na udržateľný rozvoj rybárstva, akvakultúry a rybolovných oblastí podľa kapitol I, II a III hlavy V sa vyčlení 4 535 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

2.   Na udržateľný rozvoj rybárstva, akvakultúry a rybolovných oblastí podľa kapitol I, II, III hlavy V sa vyčlení 4 535 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

3.   Na kontrolné opatrenia a na opatrenia na presadzovanie uvedené v článku 78 sa vyčlení 477 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

3.   Na kontrolné opatrenia a na opatrenia na presadzovanie uvedené v článku 78 sa vyčlení 477 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

4.   Na opatrenia na zber údajov uvedené v článku 79 sa vyčlení 358 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

4.   Na opatrenia na zber údajov uvedené v článku 79 sa vyčlení 358 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

5.   Prostriedky vyčlenené na kompenzáciu pre najvzdialenejšie regióny podľa kapitoly V hlavy V nemôžu za jeden rok presiahnuť sumu:

5.   Prostriedky vyčlenené na kompenzáciu pre najvzdialenejšie regióny podľa kapitoly V hlavy V nemôžu za jeden rok presiahnuť sumu:

—

4 300 000 EUR pre Azory a Madeiru;

| — | 4 300 000 EUR pre Azory a Madeiru; |
| --- | --- |

—

4 300 000 EUR pre Azory a Madeiru;

| — | 5 800 000 EUR pre Kanárske ostrovy; |
| --- | --- |

—

5 800 000 EUR pre Kanárske ostrovy;

| — | 5 800 000 EUR pre Kanárske ostrovy; |
| --- | --- |

—

5 800 000 EUR pre Kanárske ostrovy;

| — | 4 900 000 EUR pre Francúzsku Guyanu a Réunion. |
| --- | --- |

—

4 900 000 EUR pre Francúzsku Guyanu a Réunion.

| — | 4 900 000 EUR pre Francúzsku Guyanu a Réunion |
| --- | --- |

—

4 900 000 EUR pre Francúzsku Guyanu a Réunion

| — | . |
| --- | --- |

—

.

6.   Na pomoc na skladovanie uvedenú v článku 72 od roku 2014 do roku 2018 vrátane sa vyčlení 45 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

6.   Na pomoc na skladovanie uvedenú v článku 72 od roku 2014 do roku 2018 vrátane sa vyčlení 45 000 000 EUR z prostriedkov uvedených v odseku 1.

Zdôvodnenie

V tomto článku sa, nepochybne nedopatrením, neuvádza financovanie opatrení určených na uvedenie na trh a na spracovanie, ktoré sú však uvedené v hlave V tohto nariadenia. V súlade so základným nariadením o SRP je potrebné v rámci náhrad zohľadniť všetky najvzdialenejšie oblasti. Musí sa vymedziť konkrétna suma pre Guadeloupe, Martinik a Mayotte.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 26

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora v rámci tejto kapitoly má prispievať k dosiahnutiu priorít Únie určených v článku 6 ods. 2 a 4. | Podpora v rámci tejto kapitoly má prispievať k dosiahnutiu priorít Únie určených v článku 6 ods. 2 a 4. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podpora v rámci tejto kapitoly má prispievať k dosiahnutiu priorít Únie určených v článku 6 ods. 2 a 4.

Podpora v rámci tejto kapitoly má prispievať k dosiahnutiu priorít Únie určených v článku 6 ods. 2 a 4.

Zdôvodnenie

Odsek 1 článku 6 tohto nariadenia sa týka zlepšenia zamestnanosti a posilnenia územnej súdržnosti. Zdá sa, že by bolo potrebné, aby táto kapitola o udržateľnom rozvoji rybolovných oblastí zahŕňala tento cieľ.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 31

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   EFNR môže na účely podpory ľudského kapitálu a sociálneho dialógu podporovať: | 1.   EFNR môže na účely podpory ľudského kapitálu a sociálneho dialógu podporovať: |
| (a) | celoživotné vzdelávanie, šírenie vedeckých poznatkov a inovatívnych postupov a na získavanie nových odborných zručností predovšetkým v oblasti udržateľného riadenia morských ekosystémov, činností v námornom odvetví, inovácií a podnikania; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   EFNR môže na účely podpory ľudského kapitálu a sociálneho dialógu podporovať:

1.   EFNR môže na účely podpory ľudského kapitálu a sociálneho dialógu podporovať:

(a)

celoživotné vzdelávanie, šírenie vedeckých poznatkov a inovatívnych postupov a na získavanie nových odborných zručností predovšetkým v oblasti udržateľného riadenia morských ekosystémov, činností v námornom odvetví, inovácií a podnikania;

| (a) | celoživotné vzdelávanie, šírenie vedeckých poznatkov a inovatívnych postupov a na získavanie nových odborných zručností predovšetkým v oblasti udržateľného riadenia morských ekosystémov, činností v námornom odvetví, inovácií a podnikania; |
| --- | --- |

(a)

celoživotné vzdelávanie, šírenie vedeckých poznatkov a inovatívnych postupov a na získavanie nových odborných zručností predovšetkým v oblasti udržateľného riadenia morských ekosystémov, činností v námornom odvetví, inovácií a podnikania;

| (b) | vytváranie sietí a výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi zúčastnenými stranami vrátane organizácií podporujúcich rovnosť príležitostí žien a mužov; |
| --- | --- |

(b)

vytváranie sietí a výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi zúčastnenými stranami vrátane organizácií podporujúcich rovnosť príležitostí žien a mužov;

| (b) | vytváranie sietí a výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi zúčastnenými stranami vrátane organizácií podporujúcich rovnosť príležitostí žien a mužov; |
| --- | --- |

(b)

vytváranie sietí a výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi zúčastnenými stranami vrátane organizácií podporujúcich rovnosť príležitostí žien a mužov;

| (c) | podpora sociálneho dialógu na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, na ktorom sa zúčastňujú rybári alebo iné dotknuté zúčastnené strany. |
| --- | --- |

(c)

podpora sociálneho dialógu na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, na ktorom sa zúčastňujú rybári alebo iné dotknuté zúčastnené strany.

| (c) | podpora sociálneho dialógu na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, na ktorom sa zúčastňujú rybári alebo iné dotknuté zúčastnené strany. |
| --- | --- |

(c)

podpora sociálneho dialógu na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, na ktorom sa zúčastňujú rybári alebo iné dotknuté zúčastnené strany.

2.   Podpora uvedená v odseku 1 môže byť poskytnutá aj manželským partnerom samostatne zárobkovo činných rybárov alebo životným partnerom samostatne zárobkovo činných rybárov (v rozsahu platných vnútroštátnych právnych predpisov), ktorí nie sú ich zamestnancami ani obchodnými partnermi, a ktorí sa zvyčajne (v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi) podieľajú na činnosti samostatne zárobkovo činných rybárov alebo vykonávajú pomocné úlohy.

2.   Podpora uvedená v odseku 1 môže byť poskytnutá aj manželským partnerom samostatne zárobkovo činných rybárov alebo životným partnerom samostatne zárobkovo činných rybárov (v rozsahu platných vnútroštátnych právnych predpisov), ktorí nie sú ich zamestnancami ani obchodnými partnermi ktor sa zvyčajne (v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi) podieľajú na činnosti samostatne zárobkovo činných rybárov alebo vykonávajú pomocné úlohy.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 32

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom uľahčiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest sa z fondu EFNR môže podporovať: | 1.   S cieľom uľahčiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest sa z fondu EFNR môže podporovať: |
| (a) | začatie podnikania, ktoré nesúvisí s rybolovom; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   S cieľom uľahčiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest sa z fondu EFNR môže podporovať:

1.   S cieľom uľahčiť diverzifikáciu a tvorbu pracovných miest sa z fondu EFNR môže podporovať:

(a)

začatie podnikania, ktoré nesúvisí s rybolovom;

| (a) | ; |
| --- | --- |

(a)

;

| (b) | prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom. |
| --- | --- |

(b)

prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom.

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

| | začatie podnikania, ktoré nesúvisí s rybolovom; |
| --- | --- |

začatie podnikania, ktoré nesúvisí s rybolovom;

| | prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom; |
| --- | --- |

prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom;

| | |
| --- | --- |

2.   Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa poskytne rybárom, ktorí:

2.   Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa poskytne rybárom, ktorí:

| (a) | predložia podnikateľský plán zameraný na rozvoj nových činností; |
| --- | --- |

(a)

predložia podnikateľský plán zameraný na rozvoj nových činností;

| (a) | predložia podnikateľský plán zameraný na rozvoj nových činností; |
| --- | --- |

(a)

predložia podnikateľský plán zameraný na rozvoj nových činností;

| (b) | majú dostatočné odborné zručnosti, ktoré možno získať prostredníctvom činností financovaných podľa článku 31 ods. 1 písm. a). |
| --- | --- |

(b)

majú dostatočné odborné zručnosti, ktoré možno získať prostredníctvom činností financovaných podľa článku 31 ods. 1 písm. a).

| (b) | majú dostatočné odborné zručnosti, ktoré možno získať prostredníctvom činností financovaných podľa článku 31 ods. 1 písm. a). |
| --- | --- |

(b)

majú dostatočné odborné zručnosti, ktoré možno získať prostredníctvom činností financovaných podľa článku 31 ods. 1 písm. a).

3.   Podporu podľa odseku 1 písm. b) možno poskytnúť drobným pobrežným rybárom, ktorí vlastnia rybárske plavidlo zaregistrované v rámci Únie ako aktívne a ktorí vykonávali činnosti na mori najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory. Natrvalo sa odníme licencia na rybolov pridružená k danému rybárskemu plavidlu.

3.   Podporu podľa odseku 1 písm. ) možno poskytnúť drobným pobrežným rybárom, ktorí vlastnia rybárske plavidlo zaregistrované v rámci Únie ako aktívne a ktorí vykonávali činnosti na mori najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory. Natrvalo sa odníme licencia na rybolov pridružená k danému rybárskemu plavidlu.

4.   Príjemcovia podpory uvedenej v odseku 1 sa nesmú zapájať do profesionálneho rybolovu v priebehu najmenej piatich rokov nasledujúcich po prijatí poslednej platby podpory.

4.   ríjemcovia podpory uvedenej v odseku 1 nesmú zapájať do profesionálneho rybolovu v priebehu najmenej piatich rokov nasledujúcich po prijatí poslednej platby podpory.

5.   Oprávnené náklady v rámci podpory podľa odseku 1 písm. b) sa obmedzujú na náklady na úpravu plavidla, pričom daná úprava sa vykonáva s cieľom umožniť zmenu účelu jeho využívania.

5.   Oprávnené náklady v rámci podpory podľa odseku 1 písm. ) sa obmedzujú na náklady na úpravu plavidla, pričom daná úprava sa vykonáva s cieľom umožniť zmenu účelu jeho využívania.

6.   Výška finančnej pomoci poskytnutej podľa odseku 1 písm. a) nesmie presiahnuť 50 % rozpočtových nákladov predpokladaných v podnikateľskom pláne pre jednotlivé činnosti, a zároveň nesmie prekročiť sumu 50 000 EUR na každú operáciu.

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

Výška finančnej pomoci poskytnutej podľa odseku 1 písm. nesmie presiahnuť 50 % rozpočtových nákladov predpokladaných v podnikateľskom pláne pre jednotlivé činnosti, a zároveň nesmie prekročiť sumu 50 000 EUR na každú operáciu.

Zdôvodnenie

Financovanie reštrukturalizácie musí byť doplnené o podporu na vyradenie z flotily prostredníctvom zničenia, tak ako to stanovuje pôvodný Európsky fond pre rybné hospodárstvo. Toto opatrenie umožní v prípade skutočného zrušenia príslušných rybolovných práv znížiť celkovú kapacitu rybolovu.

Zdá sa, že podpora mladých rybárov na začiatku ich činnosti je takisto potrebná v záujme toho, aby sa zaručila obnova generácií a podporilo sa zapojenie nových a lepšie vyškolených námorníkov, ktorí budú citlivejšie vnímať výzvy spojené s lepším riadením zdrojov.

Pozmeňovací návrh 14

Článok 33

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom zlepšiť pracovné podmienky rybárov na palube sa z fondu EFNR môžu podporovať investície na palube alebo do jednotlivých zariadení, pokiaľ tieto investície presahujú normy požadované podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Európskej únie. | 1.   S cieľom zlepšiť pracovné podmienky rybárov na palube sa z fondu EFNR môžu podporovať investície na palube alebo do jednotlivých zariadení, pokiaľ tieto investície presahujú normy požadované podľa právnych predpisov Európskej únie. |
| 2.   Podpora sa poskytuje rybárom alebo majiteľom rybárskych plavidiel. | 2.   Podpora sa poskytuje rybárom alebo majiteľom rybárskych plavidiel. |
| 3.   Pokiaľ sa daná operácia týka investície do plavidla, počas predmetného programovacieho obdobia sa podpora poskytne na dané rybárske plavidlo najviac raz. Pokiaľ sa daná operácia týka investície do jednotlivých zariadení, počas predmetného programovacieho obdobia sa podpora poskytne danému príjemcovi najviac raz. | |
| 4.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy oprávnených činností podľa odseku 1. | .   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy oprávnených činností podľa odseku 1. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   S cieľom zlepšiť pracovné podmienky rybárov na palube sa z fondu EFNR môžu podporovať investície na palube alebo do jednotlivých zariadení, pokiaľ tieto investície presahujú normy požadované podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Európskej únie.

1.   S cieľom zlepšiť pracovné podmienky rybárov na palube sa z fondu EFNR môžu podporovať investície na palube alebo do jednotlivých zariadení, pokiaľ tieto investície presahujú normy požadované podľa právnych predpisov Európskej únie.

2.   Podpora sa poskytuje rybárom alebo majiteľom rybárskych plavidiel.

2.   Podpora sa poskytuje rybárom alebo majiteľom rybárskych plavidiel.

3.   Pokiaľ sa daná operácia týka investície do plavidla, počas predmetného programovacieho obdobia sa podpora poskytne na dané rybárske plavidlo najviac raz. Pokiaľ sa daná operácia týka investície do jednotlivých zariadení, počas predmetného programovacieho obdobia sa podpora poskytne danému príjemcovi najviac raz.

4.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy oprávnených činností podľa odseku 1.

.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy oprávnených činností podľa odseku 1.

Zdôvodnenie

Rybárom z krajín, ktoré už majú regulačné požiadavky v oblasti zdravia a bezpečnosti na vysokej úrovni, by sa podpora nemala odmietnuť. V záujme rovnakého zaobchádzania s rybármi je potrebné, aby sa za smerodajnú považovala európska norma.

Okrem toho nie je rozumné, aby v rámci sedemročného programu ENFR bolo možné poskytnúť len jednorazovú podporu, ak cieľom má byť zlepšovanie bezpečnosti námorníkov.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 33

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Financovanie dočasného zastavenia rybolovnej činnosti umožní vykompenzovať nútené zastavenie plavidiel v prípade znečistenia alebo doplniť obdobie uzavretia rybolovu pre niektoré druhy (tak ako v prípade sardely). Bez tohto financovania by sa príslušné plavidlá pravdepodobne preorientovali na iné druhy rýb. Toto opatrenie bolo viackrát účinne využité v rámci predchádzajúceho Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 35

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na ochranu podľa článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike] sa z fondu EFNR môže podporovať: | 1.   S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na ochranu podľa článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike] sa z fondu EFNR môže podporovať: |
| (a) | návrh a vývoj technických a administratívnych prostriedkov potrebných na uplatnenie ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike]; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na ochranu podľa článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike] sa z fondu EFNR môže podporovať:

1.   S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na ochranu podľa článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike] sa z fondu EFNR môže podporovať:

(a)

návrh a vývoj technických a administratívnych prostriedkov potrebných na uplatnenie ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike];

| (a) | návrh a vývoj technických a administratívnych prostriedkov potrebných na uplatnenie ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike]; |
| --- | --- |

(a)

návrh a vývoj technických a administratívnych prostriedkov potrebných na uplatnenie ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike];

| (b) | zapojenie jednotlivých zúčastnených strán do návrhu a vykonávania ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike]. |
| --- | --- |

(b)

zapojenie jednotlivých zúčastnených strán do návrhu a vykonávania ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike].

| (b) | zapojenie jednotlivých zúčastnených strán do návrhu a vykonávania ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike]. |
| --- | --- |

(b)

zapojenie jednotlivých zúčastnených strán do návrhu a vykonávania ochranných opatrení v zmysle článkov 17 a 21 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike].

2.   Podpora uvedená v odseku 1 sa poskytuje výlučne verejným orgánom.

2.   Podpora uvedená v odseku 1 sa poskytuje výlučne verejným orgánom

Zdôvodnenie

Viacročné plány a ostatné opatrenia na zachovanie uvedené v článku 17 a 21 základného nariadenia musia mať vo fáze ich vypracovania takisto rozhodnú podporu poradných rád ako dôležitý prvok regionalizácie.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 36

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom obmedziť vplyv rybolovu na morské prostredie, podporiť odstránenie odvrhovania úlovkov a uľahčiť presun k využívaniu živých morských biologických zdrojov obnovujúcemu a udržujúcemu populácie zbieraných druhov na úrovni, ktorá je schopná produkovať maximálny udržateľný výnos, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do zariadení, ktoré: | 1.   S cieľom obmedziť vplyv rybolovu na morské prostredie, podporiť odstránenie odvrhovania úlovkov a uľahčiť presun k využívaniu živých morských biologických zdrojov obnovujúcemu a udržujúcemu populácie zbieraných druhov na úrovni, ktorá je schopná produkovať maximálny udržateľný výnos, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do zariadení, ktoré: |
| (a) | zlepšujú rybolovné vybavenie z hľadiska selektívnosti vo vzťahu k veľkosti rýb i vo vzťahu k jednotlivým druhom rýb; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   S cieľom obmedziť vplyv rybolovu na morské prostredie, podporiť odstránenie odvrhovania úlovkov a uľahčiť presun k využívaniu živých morských biologických zdrojov obnovujúcemu a udržujúcemu populácie zbieraných druhov na úrovni, ktorá je schopná produkovať maximálny udržateľný výnos, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do zariadení, ktoré:

1.   S cieľom obmedziť vplyv rybolovu na morské prostredie, podporiť odstránenie odvrhovania úlovkov a uľahčiť presun k využívaniu živých morských biologických zdrojov obnovujúcemu a udržujúcemu populácie zbieraných druhov na úrovni, ktorá je schopná produkovať maximálny udržateľný výnos, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do zariadení, ktoré:

(a)

zlepšujú rybolovné vybavenie z hľadiska selektívnosti vo vzťahu k veľkosti rýb i vo vzťahu k jednotlivým druhom rýb;

| (a) | zlepšujú rybolovné vybavenie z hľadiska selektívnosti vo vzťahu k veľkosti rýb i vo vzťahu k jednotlivým druhom rýb; |
| --- | --- |

(a)

zlepšujú rybolovné vybavenie z hľadiska selektívnosti vo vzťahu k veľkosti rýb i vo vzťahu k jednotlivým druhom rýb;

| (b) | znižujú nežiaduce úlovky komerčných zásob rýb alebo iné vedľajšie úlovky; |
| --- | --- |

(b)

znižujú nežiaduce úlovky komerčných zásob rýb alebo iné vedľajšie úlovky;

| (b) | znižujú nežiaduce úlovky komerčných zásob rýb alebo iné vedľajšie úlovky; |
| --- | --- |

(b)

znižujú nežiaduce úlovky komerčných zásob rýb alebo iné vedľajšie úlovky;

| (c) | obmedzujú fyzické a biologické účinky rybolovu na ekosystém alebo na morské dno. |
| --- | --- |

(c)

obmedzujú fyzické a biologické účinky rybolovu na ekosystém alebo na morské dno.

| (c) | obmedzujú fyzické a biologické účinky rybolovu na ekosystém alebo na morské dno |
| --- | --- |

(c)

obmedzujú fyzické a biologické účinky rybolovu na ekosystém alebo na morské dno

| | nariadenia o spoločnej rybárskej politike |
| --- | --- |

nariadenia o spoločnej rybárskej politike

2.   Počas predmetného programovacieho obdobia sa podpora poskytne na určitý typ zariadenia v danom rybárskom plavidle Únie najviac jedenkrát.

3.   Podpora sa poskytne len v prípade, že sa vybavenie alebo iné zariadenia podľa odseku 1 vyznačujú preukázateľne lepšou selektívnosťou vo vzťahu k veľkosti rýb alebo preukázateľne nižším dosahom na druhy rýb, ktoré nie sú cieľové druhy, ako štandardné vybavenie alebo iné zariadenia povolené právnymi predpismi Únie alebo príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi členských štátov, ktoré boli prijaté v kontexte regionalizácie, ako je uvedené [v nariadení o SRP].

.   Podpora sa poskytne len v prípade, že sa vybavenie alebo iné zariadenia podľa odseku 1 vyznačujú preukázateľne lepšou selektívnosťou vo vzťahu k veľkosti rýb alebo preukázateľne nižším dosahom na druhy rýb, ktoré nie sú cieľové druhy, ako štandardné vybavenie alebo iné zariadenia povolené právnymi predpismi Únie alebo príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi členských štátov, ktoré boli prijaté v kontexte regionalizácie, ako je uvedené [v nariadení o SRP].

4.   Podpora sa poskytne:

Podpora sa poskytne:

| (a) | vlastníkom rybárskych plavidiel zaregistrovaných v rámci Únie ako aktívne plavidlá, ktorí lovili ryby na mori najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory; |
| --- | --- |

(a)

vlastníkom rybárskych plavidiel zaregistrovaných v rámci Únie ako aktívne plavidlá, ktorí lovili ryby na mori najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory;

| () | vlastníkom rybárskych plavidiel zaregistrovaných v rámci Únie ako aktívne plavidlá, ktorí lovili ryby na mori najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory; |
| --- | --- |

()

vlastníkom rybárskych plavidiel zaregistrovaných v rámci Únie ako aktívne plavidlá, ktorí lovili ryby na mori najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory;

| (b) | rybárom, ktorí vlastnia nahrádzané vybavenie a ktorí pracovali na palube rybárskeho plavidla zaregistrovaného v rámci Únie najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory; |
| --- | --- |

(b)

rybárom, ktorí vlastnia nahrádzané vybavenie a ktorí pracovali na palube rybárskeho plavidla zaregistrovaného v rámci Únie najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory;

| () | rybárom, ktorí vlastnia nahrádzané vybavenie a ktorí pracovali na palube rybárskeho plavidla zaregistrovaného v rámci Únie najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory; |
| --- | --- |

()

rybárom, ktorí vlastnia nahrádzané vybavenie a ktorí pracovali na palube rybárskeho plavidla zaregistrovaného v rámci Únie najmenej 60 dní v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dňu predloženia žiadosti o poskytnutie podpory;

| (c) | organizáciám združujúcim rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom. |
| --- | --- |

(c)

organizáciám združujúcim rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom.

| () | organizáciám združujúcim rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom. |
| --- | --- |

()

organizáciám združujúcim rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom.

Zdôvodnenie

V záujme toho, aby sa podporil vývoj rybolovných techník s cieľom čo najskôr dosiahnuť maximálny udržateľný výnos, je potrebné podporiť modernizáciu motorov a plavidiel, ako aj zavádzanie technických opatrení stanovených v základnom nariadení o SRP. Okrem toho nie je rozumné, aby v rámci sedemročného programu EFNR bolo možné poskytnúť len jednorazovú podporu, ak cieľom má byť skutočné zlepšenie udržateľnosti rybolovných techník.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 38

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Operácie v rámci tohto článku uplatňujú verejnoprávne orgány a zapájajú sa do nich aj rybári alebo organizácie združujúce rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom, alebo mimovládna organizácia v spolupráci s organizáciami združujúcimi rybárov alebo rybárske miestne akčné skupiny podľa definície článku 62. | 2.   Operácie v rámci tohto článku uplatňujú verejnoprávne orgány a zapájajú sa do nich aj rybári alebo organizácie združujúce rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom, alebo mimovládna organizácia v spolupráci s organizáciami združujúcimi rybárov alebo rybárske miestne akčné skupiny podľa definície článku 62. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Operácie v rámci tohto článku uplatňujú verejnoprávne orgány a zapájajú sa do nich aj rybári alebo organizácie združujúce rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom, alebo mimovládna organizácia v spolupráci s organizáciami združujúcimi rybárov alebo rybárske miestne akčné skupiny podľa definície článku 62.

2.   Operácie v rámci tohto článku uplatňujú verejnoprávne orgány a zapájajú sa do nich aj rybári alebo organizácie združujúce rybárov, ktoré sú uznané príslušným členským štátom, alebo mimovládna organizácia v spolupráci s organizáciami združujúcimi rybárov alebo rybárske miestne akčné skupiny podľa definície článku 62.

Zdôvodnenie

Článok 52 a nasledujúce články základného nariadenia o SRP stanovujú širšie prepojenie regionálnych poradných rád a radiacich opatrení a poskytujú týmto radám dokonca širší priestor na predkladanie návrhov. V záujme podpory činnosti týchto rád je teda potrebné umožniť, aby mali prístup k podpore z EFNR.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 39

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Podpora nie je určená na výmenu ani modernizáciu hlavných ani pomocných motorov. Podpora sa poskytne len majiteľom rybárskych plavidiel a len raz počas programového obdobia na to isté rybárske plavidlo. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Podpora nie je určená na výmenu ani modernizáciu hlavných ani pomocných motorov. Podpora sa poskytne len majiteľom rybárskych plavidiel a len raz počas programového obdobia na to isté rybárske plavidlo.

Zdôvodnenie

Je potrebné umožniť financovať výmenu motorov, pretože vylúčenie ich výmeny z podpory EFNR je veľmi prekvapujúce, ba dokonca paradoxné. Motory predstavujú základný prvok, na ktorom sa bude môcť zakladať úsilie o zníženie znečisťujúcich emisií alebo spotreby paliva.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 40

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Počas programovacieho obdobia sa podpora v rámci tohto článku poskytne na dané rybárske plavidlo alebo daného príjemcu najviac jedenkrát. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Počas programovacieho obdobia sa podpora v rámci tohto článku poskytne na dané rybárske plavidlo alebo daného príjemcu najviac jedenkrát.

Zdôvodnenie

V záujme podpory inovácie a skutočného zlepšenia kvality produktov je potrebné podporiť úpravy plavidiel v zmysle väčšieho rešpektovania zdroja a morského prostredia. Preto nie je rozumné, aby v rámci sedemročného programu EFNR bolo možné poskytnúť len jednorazovú podporu, ak cieľom má byť zlepšenie udržateľnosti rybolovných techník.

Pozmeňovací návrh 21

Článok 41

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Podpora sa nevzťahuje na výstavbu nových prístavov, nových vykládkových miest ani nových predajných sál. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Podpora sa nevzťahuje na výstavbu nových prístavov, nových vykládkových miest ani nových predajných sál.

Zdôvodnenie

Musí sa umožniť financovať vybavenie niektorých doteraz nevybavených priestorov s cieľom zohľadniť evidentný a nevyhnutný vývoj pracovného prostredia plavidiel.

Pozmeňovací návrh 22

Článok 42

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 42
  Vnútrozemský rybolov | Článok 42
  Vnútrozemský rybolov |
| 1.   S cieľom zmierniť účinky vnútrozemského rybolovu na životné prostredie, zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť kvalitu vylodených rýb a zlepšiť bezpečnostné alebo pracovné podmienky sa z fondu EFNR môžu podporovať tieto investície: | 1.   S cieľom zmierniť účinky vnútrozemského rybolovu na životné prostredie, zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť kvalitu vylodených rýb a zlepšiť bezpečnostné alebo pracovné podmienky sa z fondu EFNR môžu podporovať tieto investície: |
| (a) | do plavidiel alebo jednotlivých zariadení uvedených v článku 33 za podmienok uvedených v tomto článku; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 42

Vnútrozemský rybolov

Článok 42

Vnútrozemský rybolov

1.   S cieľom zmierniť účinky vnútrozemského rybolovu na životné prostredie, zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť kvalitu vylodených rýb a zlepšiť bezpečnostné alebo pracovné podmienky sa z fondu EFNR môžu podporovať tieto investície:

1.   S cieľom zmierniť účinky vnútrozemského rybolovu na životné prostredie, zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť kvalitu vylodených rýb a zlepšiť bezpečnostné alebo pracovné podmienky sa z fondu EFNR môžu podporovať tieto investície:

(a)

do plavidiel alebo jednotlivých zariadení uvedených v článku 33 za podmienok uvedených v tomto článku;

| (a) | do plavidiel alebo jednotlivých zariadení uvedených v článku 33 za podmienok uvedených v tomto článku; |
| --- | --- |

(a)

do plavidiel alebo jednotlivých zariadení uvedených v článku 33 za podmienok uvedených v tomto článku;

| (b) | do zariadení uvedených v článku 36 za podmienok stanovených v tomto článku; |
| --- | --- |

(b)

do zariadení uvedených v článku 36 za podmienok stanovených v tomto článku;

| (b) | do zariadení uvedených v článku 36 za podmienok stanovených v tomto článku; |
| --- | --- |

(b)

do zariadení uvedených v článku 36 za podmienok stanovených v tomto článku;

| (c) | do plavidiel a do programov a auditov energetickej účinnosti podľa článku 39 za rovnakých podmienok uvedených v tomto článku; |
| --- | --- |

(c)

do plavidiel a do programov a auditov energetickej účinnosti podľa článku 39 za rovnakých podmienok uvedených v tomto článku;

| (c) | do plavidiel a do programov a auditov energetickej účinnosti podľa článku 39 za rovnakých podmienok uvedených v tomto článku; |
| --- | --- |

(c)

do plavidiel a do programov a auditov energetickej účinnosti podľa článku 39 za rovnakých podmienok uvedených v tomto článku;

| (d) | do existujúcich prístavov a vykládkových miest uvedených v článku 41 za podmienok uvedených v danom článku. |
| --- | --- |

(d)

do existujúcich prístavov a vykládkových miest uvedených v článku 41 za podmienok uvedených v danom článku.

| (d) | do existujúcich prístavov a vykládkových miest uvedených v článku 41 za podmienok uvedených v danom článku. |
| --- | --- |

(d)

do existujúcich prístavov a vykládkových miest uvedených v článku 41 za podmienok uvedených v danom článku.

2.   Na účely odseku 1:

2.   Na účely odseku 1:

| (a) | pod odkazmi na rybárske plavidlá, ktoré sa uvádzajú v článkoch 33, 36 a 39, sa rozumejú odkazy na plavidlá, ktorých prevádzka sa vykonáva výlučne vo vnútrozemských vodách; |
| --- | --- |

(a)

pod odkazmi na rybárske plavidlá, ktoré sa uvádzajú v článkoch 33, 36 a 39, sa rozumejú odkazy na plavidlá, ktorých prevádzka sa vykonáva výlučne vo vnútrozemských vodách;

| (a) | pod odkazmi na rybárske plavidlá, ktoré sa uvádzajú v článkoch 33, 36 a 39, sa rozumejú odkazy na plavidlá, ktorých prevádzka sa vykonáva výlučne vo vnútrozemských vodách; |
| --- | --- |

(a)

pod odkazmi na rybárske plavidlá, ktoré sa uvádzajú v článkoch 33, 36 a 39, sa rozumejú odkazy na plavidlá, ktorých prevádzka sa vykonáva výlučne vo vnútrozemských vodách;

| (b) | pod odkazmi na morské prostredie, ktoré sa uvádzajú v článku 36, sa rozumejú odkazy na prostredie, v ktorom sa vykonáva prevádzka vnútrozemských rybárskych plavidiel. |
| --- | --- |

(b)

pod odkazmi na morské prostredie, ktoré sa uvádzajú v článku 36, sa rozumejú odkazy na prostredie, v ktorom sa vykonáva prevádzka vnútrozemských rybárskych plavidiel.

| (b) | pod odkazmi na morské prostredie, ktoré sa uvádzajú v článku 36, sa rozumejú odkazy na prostredie, v ktorom sa vykonáva prevádzka vnútrozemských rybárskych plavidiel. |
| --- | --- |

(b)

pod odkazmi na morské prostredie, ktoré sa uvádzajú v článku 36, sa rozumejú odkazy na prostredie, v ktorom sa vykonáva prevádzka vnútrozemských rybárskych plavidiel.

3.   S cieľom posilniť diverzifikáciu vnútrozemských rybárov sa z fondu EFNR podporuje zmena účelu využívania plavidiel prevádzkovaných v rámci vnútrozemského rybolovu na iné činnosti, ktoré sa netýkajú rybolovu, v súlade s podmienkami stanovenými v článku 32 tohto nariadenia.

3.   S cieľom posilniť diverzifikáciu vnútrozemských rybárov sa z fondu EFNR podporuje zmena účelu využívania plavidiel prevádzkovaných v rámci vnútrozemského rybolovu na iné činnosti, ktoré sa netýkajú rybolovu, v súlade s podmienkami stanovenými v článku 32 tohto nariadenia.

4.   Na účely odseku 3 sa pod odkazmi na rybárske plavidlá, ktoré sa uvádzajú v článku 32, sa rozumejú odkazy na plavidlá, ktorých prevádzka sa vykonáva výlučne vo vnútrozemských vodách.

4.   Na účely odseku 3 sa pod odkazmi na rybárske plavidlá, ktoré sa uvádzajú v článku 32, sa rozumejú odkazy na plavidlá, ktorých prevádzka sa vykonáva výlučne vo vnútrozemských vodách.

5.   S cieľom chrániť a zveľaďovať vodnú faunu a flóru sa z fondu EFNR môže podporovať účasť vnútrozemských rybárov na riadení, obnove a monitorovaní lokalít sústavy NATURA 2000 v prípadoch, keď sa tieto oblasti priamo týkajú rybolovných činností a obnovy vnútrozemských vôd vrátane oblastí rozmnožovania a migračných trás sťahovavých druhov, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 38 ods. 1 písm. d).

5.   S cieľom chrániť a zveľaďovať vodnú faunu a flóru sa z fondu EFNR môže podporovať účasť vnútrozemských rybárov na riadení, obnove a monitorovaní lokalít sústavy NATURA 2000 v prípadoch, keď sa tieto oblasti priamo týkajú rybolovných činností a obnovy vnútrozemských vôd vrátane oblastí rozmnožovania a migračných trás sťahovavých druhov, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 38 ods. 1 písm. d).

6.   Členské štáty zabezpečia, že plavidlá, ktorým sa poskytne podpora podľa tohto článku, budú aj naďalej vykonávať svoju činnosť výlučne vo vnútrozemských vodách.

7.   V záujme trvalého rozvoja rybnej biodiverzity a odolnosti vodných ekosystémov sa z fondu EFNR môžu podporovať opatrenia zamerané na otvorenie spájacích koridorov medzi riekami, jazerami a morom, ako aj úpravy korýt riek, ktoré umožnia otvorenie migračných trás pre ryby.

8.   Členské štáty zabezpečia, že plavidlá, ktorým sa poskytne podpora podľa tohto článku, budú aj naďalej vykonávať svoju činnosť výlučne vo vnútrozemských vodách.

Zdôvodnenie

Je užitočné odstrániť súkromné rybolovné práva (starobylé vecné právo), ktoré prekážajú verejnej správe spravovať vody a znižujú príjem rybárov. Je dôležité posilniť úlohu riek a jazier ako ekologických koridorov, a to aj odstránením prekážok splavnosti s cieľom zaručiť zavŕšenie životného cyklu migrujúcich druhov rýb.

Pozmeňovací návrh 23

Článok 45

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Na stimuláciu inovácie v oblasti akvakultúry sa z fondu EFNR môžu podporovať operácie: | 1.   Na stimuláciu inovácie v oblasti akvakultúry sa z fondu EFNR môžu podporovať operácie: |
| (a) | na zavedenie nových technických alebo organizačných poznatkov v podnikoch zaoberajúcich sa akvakultúrou, ktoré zmierňujú ich vplyv na životné prostredie alebo podporujú udržateľnejšie využívanie zdrojov v akvakultúre; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Na stimuláciu inovácie v oblasti akvakultúry sa z fondu EFNR môžu podporovať operácie:

1.   Na stimuláciu inovácie v oblasti akvakultúry sa z fondu EFNR môžu podporovať operácie:

(a)

na zavedenie nových technických alebo organizačných poznatkov v podnikoch zaoberajúcich sa akvakultúrou, ktoré zmierňujú ich vplyv na životné prostredie alebo podporujú udržateľnejšie využívanie zdrojov v akvakultúre;

| (a) | na zavedenie nových technických alebo organizačných poznatkov v podnikoch zaoberajúcich sa akvakultúrou, ktoré zmierňujú ich vplyv na životné prostredie alebo podporujú udržateľnejšie využívanie zdrojov v akvakultúre; |
| --- | --- |

(a)

na zavedenie nových technických alebo organizačných poznatkov v podnikoch zaoberajúcich sa akvakultúrou, ktoré zmierňujú ich vplyv na životné prostredie alebo podporujú udržateľnejšie využívanie zdrojov v akvakultúre;

| (b) | na rozvoj alebo zavedenie nových alebo výrazne vylepšených výrobkov v porovnaní so súčasným stavom technológií, nových alebo zdokonalených postupov, nových alebo zdokonalených systémov riadenia a organizácie. |
| --- | --- |

(b)

na rozvoj alebo zavedenie nových alebo výrazne vylepšených výrobkov v porovnaní so súčasným stavom technológií, nových alebo zdokonalených postupov, nových alebo zdokonalených systémov riadenia a organizácie.

| (b) | na rozvoj alebo zavedenie nových alebo výrazne vylepšených výrobkov v porovnaní so súčasným stavom technológií, nových alebo zdokonalených postupov, nových alebo zdokonalených systémov riadenia a organizácie. |
| --- | --- |

(b)

na rozvoj alebo zavedenie nových alebo výrazne vylepšených výrobkov v porovnaní so súčasným stavom technológií, nových alebo zdokonalených postupov, nových alebo zdokonalených systémov riadenia a organizácie.

2.   Operácie v rámci tohto článku sa musia vykonávať v spolupráci s vedeckým alebo technickým orgánom uznaným podľa vnútroštátnych právnych predpisov jednotlivých členských štátov, ktorý potvrdí výsledky týchto operácií.

2.   Operácie v rámci tohto článku sa musia vykonávať v spolupráci s vedeckým alebo technickým orgánom uznaným podľa vnútroštátnych právnych predpisov jednotlivých členských štátov, ktorý potvrdí výsledky týchto operácií.

3.   Výsledky operácií využívajúcich podporu musia členské štáty primerane zverejniť v súlade s článkom 143.

3.   Výsledky operácií využívajúcich podporu musia členské štáty primerane zverejniť v súlade s článkom 143.

Zdôvodnenie

V niektorých podnikoch nebude možné využiť nové technické

poznatky alebo prostriedky vzhľadom na ich fyzickú štruktúru alebo právne prekážky, preto je potrebné ponechať voľný priestor pre možnosť vytvárať nové podniky, ktoré budú môcť uplatniť tieto pokrokové a inovatívne prostriedky. Oficiálne strediská akvakultúry sú pre sektor akvakultúry referenciou, čo nemožno opomínať, pokiaľ ide o prístup k tejto podpore.

Pozmeňovací návrh 24

Článok 46

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 46
  Investície do nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori | Článok 46
  Investície do nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori |
| 1.   Na podporu foriem akvakultúry, ktoré majú vysoký potenciál rastu, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do rozvoja nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori. | 1.   Na podporu foriem akvakultúry, ktoré majú vysoký potenciál rastu, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do rozvoja nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori. |
| 2.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy operácií a oprávnené náklady. | 2.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy operácií a oprávnené náklady. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 46

Investície do nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori

Článok 46

Investície do nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori

1.   Na podporu foriem akvakultúry, ktoré majú vysoký potenciál rastu, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do rozvoja nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori.

1.   Na podporu foriem akvakultúry, ktoré majú vysoký potenciál rastu, sa z fondu EFNR môžu podporovať investície do rozvoja nepotravinárskej akvakultúry a akvakultúry na otvorenom mori.

2.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy operácií a oprávnené náklady.

2.   Komisia má právomoc prijať delegované akty podľa článku 150 s cieľom identifikovať typy operácií a oprávnené náklady.

Zdôvodnenie

Zmena spojky a na alebo v názve článku otvára veľa možností rôznym druhom akvakultúry s vysokým potenciálom rastu, ktoré sa nevykonávajú na otvorenom mori.

Pozmeňovací návrh 25

Článok 48

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry nemôžu počas programového obdobia dostávať podporu za poradenské služby viac ako raz za každú kategóriu služieb uvedených v odseku 2 písm. a) až e). | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry nemôžu počas programového obdobia dostávať podporu za poradenské služby viac ako raz za každú kategóriu služieb uvedených v odseku 2 písm. a) až e).

Zdôvodnenie

Nie je rozumné, aby v rámci sedemročného programu EFNR bolo možné poskytnúť poradenské služby len raz, ak cieľom má byť zlepšenie udržateľnosti akvakultúry.

Pozmeňovací návrh 26

Článok 62

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rybárske miestne akčné skupiny | Rybárske miestne akčné skupiny |
| 1.   Na účely fondu EFNR sa miestne akčné skupiny uvedené v článku 28 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. ..., ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, označujú ako rybárske miestne akčné skupiny (ďalej len „FLAG“). | 1.   Na účely fondu EFNR sa miestne akčné skupiny uvedené v článku 28 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. ..., ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, označujú ako rybárske miestne akčné skupiny (ďalej len „FLAG“). |
| 2.   Skupiny FLAG navrhnú integrovanú stratégiu miestneho rozvoja založenú aspoň na prvkoch stanovených v článku 61 a musia zodpovedať za jej vykonávanie. | 2.   Skupiny FLAG navrhnú integrovanú stratégiu miestneho rozvoja založenú aspoň na prvkoch stanovených v článku 61 a musia zodpovedať za jej vykonávanie. |
| 3.   Skupiny FLAG: | 3.   Skupiny FLAG: |
| (a) | zo všeobecného hľadiska zameriavajú svoju stratégiu a sociálno-ekonomické zloženie danej oblasti prostredníctvom vyváženého zastúpenia hlavných zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora, verejného sektora a občianskej spoločnosti; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Rybárske miestne akčné skupiny

Rybárske miestne akčné skupiny

1.   Na účely fondu EFNR sa miestne akčné skupiny uvedené v článku 28 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. ..., ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, označujú ako rybárske miestne akčné skupiny (ďalej len „FLAG“).

1.   Na účely fondu EFNR sa miestne akčné skupiny uvedené v článku 28 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. ..., ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, označujú ako rybárske miestne akčné skupiny (ďalej len „FLAG“).

2.   Skupiny FLAG navrhnú integrovanú stratégiu miestneho rozvoja založenú aspoň na prvkoch stanovených v článku 61 a musia zodpovedať za jej vykonávanie.

2.   Skupiny FLAG navrhnú integrovanú stratégiu miestneho rozvoja založenú aspoň na prvkoch stanovených v článku 61 a musia zodpovedať za jej vykonávanie.

3.   Skupiny FLAG:

3.   Skupiny FLAG:

(a)

zo všeobecného hľadiska zameriavajú svoju stratégiu a sociálno-ekonomické zloženie danej oblasti prostredníctvom vyváženého zastúpenia hlavných zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora, verejného sektora a občianskej spoločnosti;

| (a) | zo všeobecného hľadiska zameriavajú svoju stratégiu a sociálno-ekonomické zloženie danej oblasti prostredníctvom vyváženého zastúpenia hlavných zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora, verejného sektora a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

(a)

zo všeobecného hľadiska zameriavajú svoju stratégiu a sociálno-ekonomické zloženie danej oblasti prostredníctvom vyváženého zastúpenia hlavných zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora, verejného sektora a občianskej spoločnosti;

| (b) | zabezpečujú významné zastúpenie rybárstva a akvakultúry. |
| --- | --- |

(b)

zabezpečujú významné zastúpenie rybárstva a akvakultúry.

| (b) | zabezpečujú významné zastúpenie rybárstva a akvakultúry. |
| --- | --- |

(b)

zabezpečujú významné zastúpenie rybárstva a akvakultúry.

4.   Ak sa stratégia miestneho rozvoja podporuje aj z iných fondov okrem fondu EFNR, zriadi sa osobitná výberová komisia pre projekty podporované z fondu EFNR v súlade s kritériami stanovenými v odseku 3.

4.   Ak sa stratégia miestneho rozvoja podporuje aj z iných fondov okrem fondu EFNR, zriadi sa osobitná výberová komisia pre projekty podporované z fondu EFNR v súlade s kritériami stanovenými v odseku 3.

5.   Minimálne úlohy skupín FLAG sú stanovené v článku 30 ods. 3 [nariadenia (EÚ) č. [...], ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia].

5.   Minimálne úlohy skupín FLAG sú stanovené v článku 30 ods. 3 [nariadenia (EÚ) č. [...], ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia].

6.   Skupiny FLAG môžu vykonávať aj doplňujúce úlohy, ktoré na ne deleguje riadiaci orgán a/alebo platobná agentúra.

6.   Skupiny FLAG môžu vykonávať aj doplňujúce úlohy, ktoré na ne deleguje riadiaci orgán a/alebo platobná agentúra.

7.   Zodpovedajúce úlohy skupiny FLAG, riadiaceho orgánu alebo platobnej agentúry pre všetky úlohy plnenia týkajúce sa tejto stratégie sa musia jasne vymedziť v operačnom programe.

7.   Zodpovedajúce úlohy skupiny FLAG, riadiaceho orgánu alebo platobnej agentúry pre všetky úlohy plnenia týkajúce sa tejto stratégie sa musia jasne vymedziť v operačnom programe.

Zdôvodnenie

Skupiny FLAG by mohli byť v niektorých prípadoch odnožou iných skupín pre rozvoj vidieka, ktoré môžu rozšíriť zemepisný rozsah svojej činnosti. Umožnil by sa tým rozvoj integrovanejších projektov s nižšími nákladmi na prevádzku, kontrolu a monitorovanie.

Pozmeňovací návrh 27

Článok 69

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať príprava a vykonávanie výrobných a marketingových plánov podľa článku 32 [nariadenia (EÚ) č. o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]. | 1.   Z fondu EFNR a vykonávanie výrobných a marketingových plánov podľa článku 32 [nariadenia (EÚ) č. o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať príprava a vykonávanie výrobných a marketingových plánov podľa článku 32 [nariadenia (EÚ) č. o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry].

1.   Z fondu EFNR a vykonávanie výrobných a marketingových plánov podľa článku 32 [nariadenia (EÚ) č. o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry].

Zdôvodnenie

Každá organizácia výrobcov zostavuje a predkladá príslušným orgánom členského štátu operačný program na rybársky rok. Ide tu o jasnejšie vyjadrenie podpory týmto nástrojom, ktoré umožňujú lepšie riadenie zdrojov, a teda o prispôsobenie intenzity rybolovu s cieľom uspokojiť potreby spotrebiteľov.

Pozmeňovací návrh 28

Článok 70

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať kompenzácia uznaných organizácií výrobcov a združení organizácií výrobcov, ktoré skladujú výrobky rybolovu uvedené v prílohe II k nariadeniu č. [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] za predpokladu, že výrobky sa skladujú v súlade s článkami 35 a 36 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]: | 1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať kompenzácia uznaných organizácií výrobcov a združení organizácií výrobcov, ktoré skladujú výrobky rybolovu uvedené v prílohe II k nariadeniu č. [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] za predpokladu, že výrobky sa skladujú v súlade s článkami 35 a 36 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]: |
| (a) | výška pomoci na skladovanie nesmie byť vyššia ako výška technických a finančných nákladov na činnosti potrebné na stabilizáciu a skladovanie predmetných výrobkov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať kompenzácia uznaných organizácií výrobcov a združení organizácií výrobcov, ktoré skladujú výrobky rybolovu uvedené v prílohe II k nariadeniu č. [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] za predpokladu, že výrobky sa skladujú v súlade s článkami 35 a 36 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]:

1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať kompenzácia uznaných organizácií výrobcov a združení organizácií výrobcov, ktoré skladujú výrobky rybolovu uvedené v prílohe II k nariadeniu č. [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry] za predpokladu, že výrobky sa skladujú v súlade s článkami 35 a 36 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]:

(a)

výška pomoci na skladovanie nesmie byť vyššia ako výška technických a finančných nákladov na činnosti potrebné na stabilizáciu a skladovanie predmetných výrobkov;

| (a) | výška pomoci na skladovanie nesmie byť vyššia ako výška technických a finančných nákladov na činnosti potrebné na stabilizáciu a skladovanie predmetných výrobkov; |
| --- | --- |

(a)

výška pomoci na skladovanie nesmie byť vyššia ako výška technických a finančných nákladov na činnosti potrebné na stabilizáciu a skladovanie predmetných výrobkov;

| (b) | množstvo oprávnené na vyplatenie pomoci na skladovanie nesmie presiahnuť 15 % ročného množstva príslušných výrobkov ponúkaných na predaj organizáciou výrobcov; |
| --- | --- |

(b)

množstvo oprávnené na vyplatenie pomoci na skladovanie nesmie presiahnuť 15 % ročného množstva príslušných výrobkov ponúkaných na predaj organizáciou výrobcov;

| (b) | množstvo oprávnené na vyplatenie pomoci na skladovanie nesmie presiahnuť 15 % ročného množstva príslušných výrobkov ponúkaných na predaj organizáciou výrobcov; |
| --- | --- |

(b)

množstvo oprávnené na vyplatenie pomoci na skladovanie nesmie presiahnuť 15 % ročného množstva príslušných výrobkov ponúkaných na predaj organizáciou výrobcov;

| (c) | finančná pomoc za rok nesmie prekročiť percentuálne hodnoty priemernej ročnej hodnoty predanej produkcie pri prvom predaji členov organizácie výrobcov v období rokov 2009 – 2011 uvedené ďalej. V prípade, že členovia organizácií výrobcov nemali v období rokov 2009 až 2011 predanú produkciu, zohľadní sa priemerná ročná hodnota predanej produkcie v prvých troch rokov výroby takéhoto člena: |
| --- | --- |

(c)

finančná pomoc za rok nesmie prekročiť percentuálne hodnoty priemernej ročnej hodnoty predanej produkcie pri prvom predaji členov organizácie výrobcov v období rokov 2009 – 2011 uvedené ďalej. V prípade, že členovia organizácií výrobcov nemali v období rokov 2009 až 2011 predanú produkciu, zohľadní sa priemerná ročná hodnota predanej produkcie v prvých troch rokov výroby takéhoto člena:

| (c) | finančná pomoc za rok nesmie prekročiť percentuálne hodnoty priemernej ročnej hodnoty predanej produkcie pri prvom predaji členov organizácie výrobcov v období rokov 2009 – 2011 uvedené ďalej. V prípade, že členovia organizácií výrobcov nemali v období rokov 2009 až 2011 predanú produkciu, zohľadní sa priemerná ročná hodnota predanej produkcie v prvých troch rokov výroby takéhoto člena |
| --- | --- |

(c)

finančná pomoc za rok nesmie prekročiť percentuálne hodnoty priemernej ročnej hodnoty predanej produkcie pri prvom predaji členov organizácie výrobcov v období rokov 2009 – 2011 uvedené ďalej. V prípade, že členovia organizácií výrobcov nemali v období rokov 2009 až 2011 predanú produkciu, zohľadní sa priemerná ročná hodnota predanej produkcie v prvých troch rokov výroby takéhoto člena

| — | 1 % v roku 2014 |
| --- | --- |

—

1 % v roku 2014

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,8 % v roku 2015 |
| --- | --- |

0,8 % v roku 2015

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,6 % v roku 2016 |
| --- | --- |

0,6 % v roku 2016

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,4 % v roku 2017 |
| --- | --- |

0,4 % v roku 2017

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,2 % v roku 2018 |
| --- | --- |

0,2 % v roku 2018

| — | |
| --- | --- |

—

2.   Do roku 2019 sa podpora uvedená v odseku 1 zruší.

Zdôvodnenie

Zdá sa, že znižovanie podpory na skladovanie nie je vhodné, pretože v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 15 základného nariadenia o SRP, plavidlá musia postupne privážať na pevninu všetok svoj úlovok vrátane odpadu. Zrejme je užitočné počítať s podporou na skladovanie v záujme toho, aby organizácie mohli riadiť objem vykládok pred ich zhodnotením.

Pozmeňovací návrh 29

Článok 71

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 71
  Marketingové opatrenia | Článok 71
  Marketingové opatrenia |
| 1.   Z fondu EFNR sa môžu podporovať marketingové opatrenia pre výrobky rybolovu a akvakultúry, ktorých cieľom je: | 1.   Z fondu EFNR sa môžu podporovať marketingové opatrenia pre výrobky rybolovu a akvakultúry, ktorých cieľom je: |
| (a) | zlepšenie podmienok pre uvádzanie na trh: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 71

Marketingové opatrenia

Článok 71

Marketingové opatrenia

1.   Z fondu EFNR sa môžu podporovať marketingové opatrenia pre výrobky rybolovu a akvakultúry, ktorých cieľom je:

1.   Z fondu EFNR sa môžu podporovať marketingové opatrenia pre výrobky rybolovu a akvakultúry, ktorých cieľom je:

(a)

zlepšenie podmienok pre uvádzanie na trh:

| (a) | zlepšenie podmienok pre uvádzanie na trh: |
| --- | --- |

(a)

zlepšenie podmienok pre uvádzanie na trh:

| i) | nadbytočných alebo nedostatočne využívaných druhov; |
| --- | --- |

i)

nadbytočných alebo nedostatočne využívaných druhov;

| i) | nadbytočných alebo nedostatočne využívaných druhov; |
| --- | --- |

i)

nadbytočných alebo nedostatočne využívaných druhov;

| ii) | nežiaducich úlovkov vyložených v súlade s článkom 15 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike] a s článkom 8 písm. b) druhá zarážka [nariadenia (EÚ) č. o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]; |
| --- | --- |

ii)

nežiaducich úlovkov vyložených v súlade s článkom 15 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike] a s článkom 8 písm. b) druhá zarážka [nariadenia (EÚ) č. o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry];

| | |
| --- | --- |

iii)

| iii) | výrobkov získaných pomocou metód s nízkym vplyvom na životné prostredie alebo výrobkov ekologickej akvakultúry v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe. |
| --- | --- |

výrobkov získaných pomocou metód s nízkym vplyvom na životné prostredie alebo výrobkov ekologickej akvakultúry v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe.

| ii) | výrobkov získaných pomocou metód s nízkym vplyvom na životné prostredie alebo výrobkov ekologickej akvakultúry v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe. |
| --- | --- |

ii)

výrobkov získaných pomocou metód s nízkym vplyvom na životné prostredie alebo výrobkov ekologickej akvakultúry v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe.

| (b) | podporovanie kvality umožnením: |
| --- | --- |

(b)

podporovanie kvality umožnením:

| (b) | podporovanie kvality umožnením: |
| --- | --- |

(b)

podporovanie kvality umožnením:

| i) | žiadosti o registráciu daného výrobku za podmienok stanovených v nariadení Rady (ES) č. 510/2006 z 20. mája 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu a podpory poľnohospodárskych výrobkov a potravín; |
| --- | --- |

i)

žiadosti o registráciu daného výrobku za podmienok stanovených v nariadení Rady (ES) č. 510/2006 z 20. mája 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu a podpory poľnohospodárskych výrobkov a potravín;

| i) | žiadosti o registráciu daného výrobku za podmienok stanovených v nariadení Rady (ES) č. 510/2006 z 20. mája 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu a podpory poľnohospodárskych výrobkov a potravín; |
| --- | --- |

i)

žiadosti o registráciu daného výrobku za podmienok stanovených v nariadení Rady (ES) č. 510/2006 z 20. mája 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu a podpory poľnohospodárskych výrobkov a potravín;

| ii) | certifikácie a podporovania vrátane udržateľných rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry s nízkym vplyvom na životné prostredie a metód spracovania šetrných voči životnému prostrediu; |
| --- | --- |

ii)

certifikácie a podporovania vrátane udržateľných rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry s nízkym vplyvom na životné prostredie a metód spracovania šetrných voči životnému prostrediu;

| ii) | certifikácie a podporovania vrátane udržateľných rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry s nízkym vplyvom na životné prostredie a metód spracovania šetrných voči životnému prostrediu; |
| --- | --- |

ii)

certifikácie a podporovania vrátane udržateľných rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry s nízkym vplyvom na životné prostredie a metód spracovania šetrných voči životnému prostrediu;

| iii) | priameho predaja výrobkov rybolovu malých pobrežných rybárov. |
| --- | --- |

iii)

priameho predaja výrobkov rybolovu malých pobrežných rybárov.

| iii) | priameho predaja výrobkov rybolovu malých pobrežných rybárov. |
| --- | --- |

iii)

priameho predaja výrobkov rybolovu malých pobrežných rybárov.

| (c) | prispieť k transparentnosti výroby a k prieskumom trhu a ich organizácii; |
| --- | --- |

(c)

prispieť k transparentnosti výroby a k prieskumom trhu a ich organizácii;

| (c) | prispieť k transparentnosti výroby a k prieskumom trhu a ich organizácii; |
| --- | --- |

(c)

prispieť k transparentnosti výroby a k prieskumom trhu a ich organizácii;

| (d) | vypracovanie štandardných zmlúv, ktoré sú v súlade s právom Únie; |
| --- | --- |

(d)

vypracovanie štandardných zmlúv, ktoré sú v súlade s právom Únie;

| (d) | vypracovanie štandardných zmlúv, ktoré sú v súlade s právom Únie; |
| --- | --- |

(d)

vypracovanie štandardných zmlúv, ktoré sú v súlade s právom Únie;

| (e) | zakladanie organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov alebo medziodvetvových organizácií uznaných podľa kapitoly II, oddielu III nariadenia [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]; |
| --- | --- |

(e)

zakladanie organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov alebo medziodvetvových organizácií uznaných podľa kapitoly II, oddielu III nariadenia [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry];

| (e) | zakladanie organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov alebo medziodvetvových organizácií uznaných podľa kapitoly II, oddielu III nariadenia [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry]; |
| --- | --- |

(e)

zakladanie organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov alebo medziodvetvových organizácií uznaných podľa kapitoly II, oddielu III nariadenia [o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry];

| (f) | organizácie regionálnych, národných alebo nadnárodných propagačných kampaní na podporu rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry. |
| --- | --- |

(f)

organizácie regionálnych, národných alebo nadnárodných propagačných kampaní na podporu rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry.

| (f) | organizácie regionálnych, národných alebo nadnárodných propagačných kampaní na podporu rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry. |
| --- | --- |

(f)

organizácie regionálnych, národných alebo nadnárodných propagačných kampaní na podporu rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry.

2.   Operácie podľa odseku 1 písm. b) môžu obsahovať integráciu výrobných, spracovateľských a marketingových činností dodávateľského reťazca.

2.   Operácie podľa odseku 1 písm. b) môžu obsahovať integráciu výrobných, spracovateľských a marketingových činností dodávateľského reťazca.

Zdôvodnenie

Vykladanie všetkých úlovkov nie je skutočným riešením problému odvrhovania úlovkov. Nie je preto potrebné uvádzať to. Jedinou alternatívou vykladania všetkých úlovkov je podporovať rozvoj a použitie viac selektívneho vybavenia. Ide o súlad medzi stanoviskami Výboru regiónom k návrhu nariadenia o spoločnej rybárskej politike, ktoré zmenilo článok 15 o vykladaní všetkých úlovkov.

Pozmeňovací návrh 30

Kapitola V - Názov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pozmeňovací návrh 31

Článok 73

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať režim kompenzácií zavedený v nariadení Rady (ES) č. 791/2007 na dodatočné výdavky, ktoré prevádzkovateľom vznikli pri rybolove, chove a predaji určitých rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry z Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, Francúzskej Guyany a Réunionu. | 1.    EFNR režim na dodatočné výdavky, ktoré prevádzkovateľom vznikli pri rybolove, chove a predaji určitých rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať režim kompenzácií zavedený v nariadení Rady (ES) č. 791/2007 na dodatočné výdavky, ktoré prevádzkovateľom vznikli pri rybolove, chove a predaji určitých rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry z Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, Francúzskej Guyany a Réunionu.

1.    EFNR režim na dodatočné výdavky, ktoré prevádzkovateľom vznikli pri rybolove, chove a predaji určitých rybárskych výrobkov a výrobkov akvakultúry .

Zdôvodnenie

Nariadenie (ES) č. 791/2007 bude zrušené na konci roka 2013, keď vstúpi do platnosti toto nariadenie o EFNR. Je potrebné zohľadniť osobitosti všetkých najvzdialenejších regiónov bez rozdielu, tak ako je to v základnom nariadení o SRP, pretože tieto regióny sa nachádzajú v podobnej situácii.

Pozmeňovací návrh 32

Článok 75 a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

| | |
| --- | --- |

Najvzdialenejšie regióny sú veľmi závislé od rybolovu, ktorý často vykonávajú veľmi malé plavidlá. Je potrebné podporiť vybavenie a výstavbu, aby plavidlá viac zodpovedali požiadavkám riadenia zdrojov a zároveň aj požiadavkám na zdravotnú kvalitu produktov.

V záujme zníženia intenzity rybolovu pri pobreží sa musí umožniť financovať tieto zariadenia inštalované pri pobreží, ak na ich výstavbe a zavádzaní spolupracuje vedecký orgán.

Pozmeňovací návrh 33

Článok 85

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 85
  Vedecké poradenstvo a poznatky | Článok 85
  Vedecké poradenstvo a poznatky |
| 1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať poskytovanie vedeckých služieb, predovšetkým projektov aplikovaného výskumu, ktoré sú priamo spojené so zabezpečovaním vedeckých stanovísk a rád, na účely prijatia riadnych a účinných rozhodnutí rybárov v rámci SRP. | 1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať poskytovanie vedeckých služieb, predovšetkým projektov aplikovaného výskumu, ktoré sú priamo spojené so zabezpečovaním vedeckých stanovísk a rád, na účely prijatia riadnych a účinných rozhodnutí rybárov v rámci SRP. |
| 2.   Oprávnené budú predovšetkým tieto typy operácií: | 2.   Oprávnené budú predovšetkým tieto typy operácií: |
| (a) | štúdie a pilotné projekty potrebné na plnenie a rozvoj SRP vrátane alternatívnych druhov techník riadenia udržateľného rybolovu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 85

Vedecké poradenstvo a poznatky

Článok 85

Vedecké poradenstvo a poznatky

1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať poskytovanie vedeckých služieb, predovšetkým projektov aplikovaného výskumu, ktoré sú priamo spojené so zabezpečovaním vedeckých stanovísk a rád, na účely prijatia riadnych a účinných rozhodnutí rybárov v rámci SRP.

1.   Z fondu EFNR sa môže podporovať poskytovanie vedeckých služieb, predovšetkým projektov aplikovaného výskumu, ktoré sú priamo spojené so zabezpečovaním vedeckých stanovísk a rád, na účely prijatia riadnych a účinných rozhodnutí rybárov v rámci SRP.

2.   Oprávnené budú predovšetkým tieto typy operácií:

2.   Oprávnené budú predovšetkým tieto typy operácií:

(a)

štúdie a pilotné projekty potrebné na plnenie a rozvoj SRP vrátane alternatívnych druhov techník riadenia udržateľného rybolovu;

| (a) | štúdie a pilotné projekty potrebné na plnenie a rozvoj SRP vrátane alternatívnych druhov techník riadenia udržateľného rybolovu ; |
| --- | --- |

(a)

štúdie a pilotné projekty potrebné na plnenie a rozvoj SRP vrátane alternatívnych druhov techník riadenia udržateľného rybolovu ;

| (b) | vypracúvanie a poskytovanie vedeckých stanovísk a vedeckého poradenstva zo strany vedeckých orgánov vrátane medzinárodných poradných orgánov zodpovedných za hodnotenie stavu populácií, nezávislých odborníkov a výskumných inštitúcií; |
| --- | --- |

(b)

vypracúvanie a poskytovanie vedeckých stanovísk a vedeckého poradenstva zo strany vedeckých orgánov vrátane medzinárodných poradných orgánov zodpovedných za hodnotenie stavu populácií, nezávislých odborníkov a výskumných inštitúcií;

| (b) | vypracúvanie a poskytovanie vedeckých stanovísk a vedeckého poradenstva zo strany vedeckých orgánov vrátane medzinárodných poradných orgánov zodpovedných za hodnotenie stavu populácií, nezávislých odborníkov a výskumných inštitúcií; |
| --- | --- |

(b)

vypracúvanie a poskytovanie vedeckých stanovísk a vedeckého poradenstva zo strany vedeckých orgánov vrátane medzinárodných poradných orgánov zodpovedných za hodnotenie stavu populácií, nezávislých odborníkov a výskumných inštitúcií;

| (c) | účasť odborníkov na stretnutiach o vedeckých a technických rybárskych záležitostiach a na stretnutiach odborných pracovných skupín, ako aj na stretnutiach medzinárodných poradných orgánov, a na stretnutiach, na ktorých bude potrebný príspevok rybárskych odborníkov; |
| --- | --- |

(c)

účasť odborníkov na stretnutiach o vedeckých a technických rybárskych záležitostiach a na stretnutiach odborných pracovných skupín, ako aj na stretnutiach medzinárodných poradných orgánov, a na stretnutiach, na ktorých bude potrebný príspevok rybárskych odborníkov;

| (c) | účasť odborníkov na stretnutiach o vedeckých a technických rybárskych záležitostiach a na stretnutiach odborných pracovných skupín, ako aj na stretnutiach medzinárodných poradných orgánov, a na stretnutiach, na ktorých bude potrebný príspevok rybárskych odborníkov ; |
| --- | --- |

(c)

účasť odborníkov na stretnutiach o vedeckých a technických rybárskych záležitostiach a na stretnutiach odborných pracovných skupín, ako aj na stretnutiach medzinárodných poradných orgánov, a na stretnutiach, na ktorých bude potrebný príspevok rybárskych odborníkov ;

| (d) | výdavky Komisie na služby súvisiace so zberom, riadením a využívaním údajov, s organizáciou a riadením stretnutí rybárskych odborníkov a riadením ročných pracovných programov týkajúcich sa vedeckých a technických znalostí o rybnom hospodárstve, so spracovaním dátových požiadaviek a súborov údajov, s prípravnou prácou zameranou na poskytnutie vedeckých stanovísk a poradenstva; |
| --- | --- |

(d)

výdavky Komisie na služby súvisiace so zberom, riadením a využívaním údajov, s organizáciou a riadením stretnutí rybárskych odborníkov a riadením ročných pracovných programov týkajúcich sa vedeckých a technických znalostí o rybnom hospodárstve, so spracovaním dátových požiadaviek a súborov údajov, s prípravnou prácou zameranou na poskytnutie vedeckých stanovísk a poradenstva;

| (d) | výdavky Komisie na služby súvisiace so zberom, riadením a využívaním údajov, s organizáciou a riadením stretnutí rybárskych odborníkov a riadením ročných pracovných programov týkajúcich sa vedeckých a technických znalostí o rybnom hospodárstve, so spracovaním dátových požiadaviek a súborov údajov, s prípravnou prácou zameranou na poskytnutie vedeckých stanovísk a poradenstva; |
| --- | --- |

(d)

výdavky Komisie na služby súvisiace so zberom, riadením a využívaním údajov, s organizáciou a riadením stretnutí rybárskych odborníkov a riadením ročných pracovných programov týkajúcich sa vedeckých a technických znalostí o rybnom hospodárstve, so spracovaním dátových požiadaviek a súborov údajov, s prípravnou prácou zameranou na poskytnutie vedeckých stanovísk a poradenstva;

| (e) | kooperačné činnosti medzi členskými štátmi v oblasti zberu údajov vrátane vytvorenia a prevádzkovania regionalizovaných databáz na uchovávanie, riadenie a využívanie údajov, ktorými sa podporí regionálna spolupráca a zlepšia sa činnosti súvisiace so zberom údajov a ich riadením, ako aj vedecké odborné poznatky slúžiace na podporu rybárstva. |
| --- | --- |

(e)

kooperačné činnosti medzi členskými štátmi v oblasti zberu údajov vrátane vytvorenia a prevádzkovania regionalizovaných databáz na uchovávanie, riadenie a využívanie údajov, ktorými sa podporí regionálna spolupráca a zlepšia sa činnosti súvisiace so zberom údajov a ich riadením, ako aj vedecké odborné poznatky slúžiace na podporu rybárstva.

| (e) | kooperačné činnosti medzi členskými štátmi v oblasti zberu údajov vrátane vytvorenia a prevádzkovania regionalizovaných databáz na uchovávanie, riadenie a využívanie údajov, ktorými sa podporí regionálna spolupráca a zlepšia sa činnosti súvisiace so zberom údajov a ich riadením, ako aj vedecké odborné poznatky slúžiace na podporu rybárstva. |
| --- | --- |

(e)

kooperačné činnosti medzi členskými štátmi v oblasti zberu údajov vrátane vytvorenia a prevádzkovania regionalizovaných databáz na uchovávanie, riadenie a využívanie údajov, ktorými sa podporí regionálna spolupráca a zlepšia sa činnosti súvisiace so zberom údajov a ich riadením, ako aj vedecké odborné poznatky slúžiace na podporu rybárstva.

Zdôvodnenie

V rámci SRP sa dôkladne zohľadňujú problémy, ktorým čelí námorný rybolov v dôsledku nadmerného rybolovu, cien palív a administratívnych prekážok. Štúdie a pilotné projekty potrebné na realizáciu a rozvoj SRP by preto mali akvakultúru zaradiť spolu s rybolovom ako zdroj produkcie potravín s veľkým potenciálom rozvoja v Európskej únii.

Pozmeňovací návrh 34

Článok 88

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Z fondu EFNR sa môžu podporovať prevádzkové náklady poradných rád zriadených článkom 52 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike]. | 1.   Z fondu EFNR náklady poradných rád zriadených článkom 52 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike], aby im umožnil . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Z fondu EFNR sa môžu podporovať prevádzkové náklady poradných rád zriadených článkom 52 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike].

1.   Z fondu EFNR náklady poradných rád zriadených článkom 52 [nariadenia o spoločnej rybárskej politike], aby im umožnil .

Zdôvodnenie

Všeobecné pravidlá a hlavné zásady spoločnej rybárskej politiky vychádzajú zo spolurozhodovania Európskeho parlamentu a Rady (environmentálne ciele, mechanizmy pomoci sektoru, spoločná organizácia trhu atď.). Osobitné nariadenia však musia byť vymedzené na úrovni rybolovných oblastí (osobitné technické opatrenia a viacročné plány riadenia). Preto má základné nariadenie za cieľ intenzívnejšie zapájať poradné rady do rozhodovania.

Takáto inštitucionálna organizácia má v porovnaní so súčasným stavom viaceré výhody. Je štruktúrovaná podľa ekosystémov, uľahčuje adaptívne riadenie, riadi priority, umožňuje transparentnejšie rozdelenie právomocí a podporuje účasť zainteresovaných strán.

Posilnená regionálna poradná rada by mala naďalej voľnú štruktúru so štyrmi až piatimi stálymi miestami.

Pozmeňovací návrh 35

Článok 100

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zrušenie záväzku | Zrušenie záväzku |
| Komisia zruší akúkoľvek časť rozpočtových záväzkov na operačný program, ktorá nebola využitá na účely zálohových platieb alebo vyplatenia priebežných platieb alebo pre ktorú nebolo Komisii predložené vyhlásenie o výdavkoch týkajúcich sa výdavkov vynaložených do 31. decembra druhého roku nasledujúcom po prijatí rozpočtových záväzkov, ktoré by spĺňalo požiadavky stanovené v článku 98 ods. 3. | Komisia zruší akúkoľvek časť rozpočtových záväzkov na operačný program, ktorá nebola využitá na účely zálohových platieb alebo vyplatenia priebežných platieb alebo pre ktorú nebolo Komisii predložené vyhlásenie o výdavkoch týkajúcich sa výdavkov vynaložených do 31. decembra roku nasledujúcom po prijatí rozpočtových záväzkov, ktoré by spĺňalo požiadavky stanovené v článku 98 ods. 3. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zrušenie záväzku

Zrušenie záväzku

Komisia zruší akúkoľvek časť rozpočtových záväzkov na operačný program, ktorá nebola využitá na účely zálohových platieb alebo vyplatenia priebežných platieb alebo pre ktorú nebolo Komisii predložené vyhlásenie o výdavkoch týkajúcich sa výdavkov vynaložených do 31. decembra druhého roku nasledujúcom po prijatí rozpočtových záväzkov, ktoré by spĺňalo požiadavky stanovené v článku 98 ods. 3.

Komisia zruší akúkoľvek časť rozpočtových záväzkov na operačný program, ktorá nebola využitá na účely zálohových platieb alebo vyplatenia priebežných platieb alebo pre ktorú nebolo Komisii predložené vyhlásenie o výdavkoch týkajúcich sa výdavkov vynaložených do 31. decembra roku nasledujúcom po prijatí rozpočtových záväzkov, ktoré by spĺňalo požiadavky stanovené v článku 98 ods. 3.

Zdôvodnenie

Predpokladá sa, že zavádzanie EFNR bude pomalé, a to v prvom rade vzhľadom na pomalé čerpanie súčasného EFF a na to, že záväzky a platby z tohto fondu sa môžu vyplácať až do roku 2015, a v druhom rade (a vzhľadom na toto prekrývanie) z toho dôvodu, že hospodárska a finančná situácia orgánov verejnej správy a obmedzenia bankových úverov pre súkromných poskytovateľov nepodnietia rytmus hospodárskeho rozvoja podľa vzorca N + 2. Preto by sa malo toto pravidlo spružniť a zmeniť na N + 3, a to aspoň v priebehu prvých troch rokov (2014 – 2016), kým program dosiahne adekvátnu dynamiku.

V Bruseli 9. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/110 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/110

---

Stanovisko Výboru regiónov „Európa vo svete: nový prístup k financovaniu vonkajšej činnosti EÚ“

2012/C 391/11

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta spoločne predložený balík Európa vo svete, pretože vo väčšej miere ako doteraz môže prispieť k zabezpečeniu uceleného prístupu a zosúladenej rozvojovej politiky, a súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť prostriedky na vonkajšiu činnosť, v rámci ktorej je prístup EÚ jasným prínosom; |
| --- | --- |

—

víta spoločne predložený balík Európa vo svete, pretože vo väčšej miere ako doteraz môže prispieť k zabezpečeniu uceleného prístupu a zosúladenej rozvojovej politiky, a súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť prostriedky na vonkajšiu činnosť, v rámci ktorej je prístup EÚ jasným prínosom;

| — | konštatuje, že miestne a regionálne orgány vítajú aktualizovaný rámec podpory EÚ a zjednodušenie regulačného rámca pre plánovanie a uplatňovanie nástrojov, a to najmä tie, ktoré dokážu napriek nízkym prostriedkom na správu prispieť k rozvojovej spolupráci; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že miestne a regionálne orgány vítajú aktualizovaný rámec podpory EÚ a zjednodušenie regulačného rámca pre plánovanie a uplatňovanie nástrojov, a to najmä tie, ktoré dokážu napriek nízkym prostriedkom na správu prispieť k rozvojovej spolupráci;

| — | chce týmto stanoviskom poukázať na úlohu miestnych a regionálnych orgánov ako subjektov podieľajúcich sa na rozvojovej spolupráci EÚ, a zároveň zdôrazniť úlohu, ktorú zohrávajú pri štátnych opatreniach na podporu decentralizácie a demokratizácie, a takisto ich význam pri priamej medzinárodnej cezhraničnej spolupráci jednotlivých subjektov na nižšej ako štátnej úrovni; |
| --- | --- |

—

chce týmto stanoviskom poukázať na úlohu miestnych a regionálnych orgánov ako subjektov podieľajúcich sa na rozvojovej spolupráci EÚ, a zároveň zdôrazniť úlohu, ktorú zohrávajú pri štátnych opatreniach na podporu decentralizácie a demokratizácie, a takisto ich význam pri priamej medzinárodnej cezhraničnej spolupráci jednotlivých subjektov na nižšej ako štátnej úrovni;

| — | zastáva názor, že návrh Komisie na financovanie „Globálnej Európy“ by mal obsahovať primerané predpoklady posilnenia účasti a spolupráce miestnych a regionálnych orgánov, napríklad obmedzením alebo dokonca zrušením požiadavky spolufinancovania, a že decentralizácia je želaným vývojom a posilňuje úlohu miestnych a regionálnych samospráv – na celom svete; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že návrh Komisie na financovanie „Globálnej Európy“ by mal obsahovať primerané predpoklady posilnenia účasti a spolupráce miestnych a regionálnych orgánov, napríklad obmedzením alebo dokonca zrušením požiadavky spolufinancovania, a že decentralizácia je želaným vývojom a posilňuje úlohu miestnych a regionálnych samospráv – na celom svete;

| — | poukazuje na to, že na prevzatie zodpovednosti miestnymi subjektmi a podporu miestnej demokracie je potrebná dôvera v politický systém a jeho zástupcov, pričom vďaka decentralizovanej štruktúre by mali vzniknúť legitímne a účinnejšie inštitúcie, že decentralizácia je najdôležitejším prostriedkom na vytvorenie užšieho prepojenia medzi vládou a občanmi, a že otvorené procesy prijímania rozhodnutí v súlade so zásadou subsidiarity prispievajú k stotožneniu občanov s demokratickými zásadami, čo je predpokladom pluralistickej a tolerantnej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že na prevzatie zodpovednosti miestnymi subjektmi a podporu miestnej demokracie je potrebná dôvera v politický systém a jeho zástupcov, pričom vďaka decentralizovanej štruktúre by mali vzniknúť legitímne a účinnejšie inštitúcie, že decentralizácia je najdôležitejším prostriedkom na vytvorenie užšieho prepojenia medzi vládou a občanmi, a že otvorené procesy prijímania rozhodnutí v súlade so zásadou subsidiarity prispievajú k stotožneniu občanov s demokratickými zásadami, čo je predpokladom pluralistickej a tolerantnej spoločnosti.

| Spravodajkyňa | Lotta HÅKANSSON HARJU (SE/SES) |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Globálna Európa: nový prístup k financovaniu vonkajšej činnosti EÚ
  COM(2011) 865 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie vonkajšiu činnosť
  COM(2011) 842 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Príprava viacročného finančného rámca vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami na obdobie 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond)
  COM(2011) 837 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II)
  COM(2011) 838 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva
  COM(2011) 839 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce
  COM(2011) 840 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami
  COM(2011) 843 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza nástroj financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete
  COM(2011) 844 final |

Spravodajkyňa

Lotta HÅKANSSON HARJU (SE/SES)

Referenčné dokumenty

Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Globálna Európa: nový prístup k financovaniu vonkajšej činnosti EÚ

COM(2011) 865 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie vonkajšiu činnosť

COM(2011) 842 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Príprava viacročného finančného rámca vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami na obdobie 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond)

COM(2011) 837 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II)

COM(2011) 838 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva

COM(2011) 839 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce

COM(2011) 840 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami

COM(2011) 843 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza nástroj financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete

COM(2011) 844 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta novú generáciu finančných nástrojov rozvojovej politiky, ktoré prispejú k zjednodušeniu politického dialógu a vykonávania opatrení v súlade s nadradenou stratégiou „Program zmien“ a v rámci navrhovaného viacročného finančného plánovania (1). Víta Komisiou navrhované zvýšenie prostriedkov, ktoré teraz dosahujú 70 miliárd EUR, čo je približne 7 % celkového rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

1.

víta novú generáciu finančných nástrojov rozvojovej politiky, ktoré prispejú k zjednodušeniu politického dialógu a vykonávania opatrení v súlade s nadradenou stratégiou „Program zmien“ a v rámci navrhovaného viacročného finančného plánovania (1). Víta Komisiou navrhované zvýšenie prostriedkov, ktoré teraz dosahujú 70 miliárd EUR, čo je približne 7 % celkového rozpočtu EÚ.

| 2. | Víta spoločne predložený balík Európa vo svete (2), pretože vo väčšej miere ako doteraz môže prispieť k zabezpečeniu uceleného prístupu a zosúladenej rozvojovej politiky. Súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť prostriedky na vonkajšiu činnosť, v rámci ktorej je prístup EÚ ako celku jasným prínosom, a preto vyjadruje poľutovanie, že Európsky fond rozvoja (EDF) nie je súčasťou viacročného finančného rámca EÚ. V EDF je k dispozícii okolo 34 mld. EUR, avšak tieto prostriedky nepatria do tohto rozpočtu. Pokiaľ ide o transparentnosť, účinnosť a vykazovanie výsledkov, mal by EDF podliehať tým istým požiadavkám, ako iné finančné nástroje z balíka Európa vo svete. |
| --- | --- |

2.

Víta spoločne predložený balík Európa vo svete (2), pretože vo väčšej miere ako doteraz môže prispieť k zabezpečeniu uceleného prístupu a zosúladenej rozvojovej politiky. Súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť prostriedky na vonkajšiu činnosť, v rámci ktorej je prístup EÚ ako celku jasným prínosom, a preto vyjadruje poľutovanie, že Európsky fond rozvoja (EDF) nie je súčasťou viacročného finančného rámca EÚ. V EDF je k dispozícii okolo 34 mld. EUR, avšak tieto prostriedky nepatria do tohto rozpočtu. Pokiaľ ide o transparentnosť, účinnosť a vykazovanie výsledkov, mal by EDF podliehať tým istým požiadavkám, ako iné finančné nástroje z balíka Európa vo svete.

| 3. | Miestne a regionálne orgány vítajú aktualizovaný rámec podpory EÚ a zjednodušenie regulačného rámca pre plánovanie a uplatňovanie nástrojov, a to najmä tie, ktoré dokážu napriek nízkym prostriedkom na správu prispieť k rozvojovej spolupráci. V súčasnom programovom období boli dôrazné požiadavky zjednodušiť a objasniť nástroje, a Výbor regiónov s uspokojením konštatuje, že k výsledku sa dospelo na základe konzultácií s Komisiou. |
| --- | --- |

3.

Miestne a regionálne orgány vítajú aktualizovaný rámec podpory EÚ a zjednodušenie regulačného rámca pre plánovanie a uplatňovanie nástrojov, a to najmä tie, ktoré dokážu napriek nízkym prostriedkom na správu prispieť k rozvojovej spolupráci. V súčasnom programovom období boli dôrazné požiadavky zjednodušiť a objasniť nástroje, a Výbor regiónov s uspokojením konštatuje, že k výsledku sa dospelo na základe konzultácií s Komisiou.

| 4. | Výbor konštatuje, že dlho očakávanými zlepšeniami sú: zníženie nákladov na účasť a urýchlenie verejného obstarávania a prideľovania grantov. Väčšia pružnosť, rýchlejšie úpravy a prepracovanie, ak si to vyžadujú rámcové podmienky, by takisto mohli byť predpokladom účinnejšieho poskytovania pomoci. |
| --- | --- |

4.

Výbor konštatuje, že dlho očakávanými zlepšeniami sú: zníženie nákladov na účasť a urýchlenie verejného obstarávania a prideľovania grantov. Väčšia pružnosť, rýchlejšie úpravy a prepracovanie, ak si to vyžadujú rámcové podmienky, by takisto mohli byť predpokladom účinnejšieho poskytovania pomoci.

| 5. | Týmto stanoviskom chce poukázať na úlohu miestnych a regionálnych orgánov ako subjektov podieľajúcich sa na rozvojovej spolupráci EÚ, a zároveň zdôrazniť úlohu, ktorú zohrávajú pri štátnych opatreniach na podporu decentralizácie a demokratizácie, a takisto ich význam pri priamej medzinárodnej cezhraničnej spolupráci jednotlivých subjektov na nižšej ako štátnej úrovni. Upozorňuje, že treba zohľadniť špecifické podmienky najvzdialenejších regiónov, ktoré sú vzhľadom na svoju zemepisnú polohu aktívnou hranicou a platformou EÚ vo svete a môžu posilniť účinnosť európskej rozvojovej politiky, ako sa uvádza v stanoviskách CDR 408/2010 a CDR 364/2011. |
| --- | --- |

5.

Týmto stanoviskom chce poukázať na úlohu miestnych a regionálnych orgánov ako subjektov podieľajúcich sa na rozvojovej spolupráci EÚ, a zároveň zdôrazniť úlohu, ktorú zohrávajú pri štátnych opatreniach na podporu decentralizácie a demokratizácie, a takisto ich význam pri priamej medzinárodnej cezhraničnej spolupráci jednotlivých subjektov na nižšej ako štátnej úrovni. Upozorňuje, že treba zohľadniť špecifické podmienky najvzdialenejších regiónov, ktoré sú vzhľadom na svoju zemepisnú polohu aktívnou hranicou a platformou EÚ vo svete a môžu posilniť účinnosť európskej rozvojovej politiky, ako sa uvádza v stanoviskách CDR 408/2010 a CDR 364/2011.

| 6. | Urbanizácia je dôvodom, prečo miestne a regionálne samosprávy stoja pred veľkou úlohou zvýšiť svoje kapacity, zlepšiť svoju efektivitu a vytvoriť stabilné a prehľadné sústavy správy, ktoré splnia očakávania obyvateľstva. Pomôžu pritom poznatky a skúsenosti iných obcí. Rozličné formy komunálneho resp. regionálneho partnerstva majú často široké spektrum účastníkov. Ukázalo sa, že spolupráca, najmä v intenzívnejšej podobe verejno-verejných, ale aj verejno-súkromných partnerstiev, môže byť nákladovo priaznivá, a predsa môže prinášať aj konkrétne a trvalé výsledky. Čiastočne to vyplýva z toho, že spolupráca je zameraná na posilnenie jestvujúcich štruktúr s ich zákonom stanovenými úlohami a zodpovednosťou a s výkonným kolektívom zamestnancov, ktorí už v miestnych a regionálnych orgánoch správy pracujú. Návrh Komisie na financovanie „Globálnej Európy“ by preto mal obsahovať primerané predpoklady posilnenia účasti a spolupráce miestnych a regionálnych orgánov, napríklad obmedzením alebo dokonca zrušením požiadavky spolufinancovania. Decentralizácia je želaným vývojom a posilňuje úlohu miestnych a regionálnych samospráv – na celom svete. |
| --- | --- |

6.

Urbanizácia je dôvodom, prečo miestne a regionálne samosprávy stoja pred veľkou úlohou zvýšiť svoje kapacity, zlepšiť svoju efektivitu a vytvoriť stabilné a prehľadné sústavy správy, ktoré splnia očakávania obyvateľstva. Pomôžu pritom poznatky a skúsenosti iných obcí. Rozličné formy komunálneho resp. regionálneho partnerstva majú často široké spektrum účastníkov. Ukázalo sa, že spolupráca, najmä v intenzívnejšej podobe verejno-verejných, ale aj verejno-súkromných partnerstiev, môže byť nákladovo priaznivá, a predsa môže prinášať aj konkrétne a trvalé výsledky. Čiastočne to vyplýva z toho, že spolupráca je zameraná na posilnenie jestvujúcich štruktúr s ich zákonom stanovenými úlohami a zodpovednosťou a s výkonným kolektívom zamestnancov, ktorí už v miestnych a regionálnych orgánoch správy pracujú. Návrh Komisie na financovanie „Globálnej Európy“ by preto mal obsahovať primerané predpoklady posilnenia účasti a spolupráce miestnych a regionálnych orgánov, napríklad obmedzením alebo dokonca zrušením požiadavky spolufinancovania. Decentralizácia je želaným vývojom a posilňuje úlohu miestnych a regionálnych samospráv – na celom svete.

| 7. | Podpora rozvojovej spolupráce, ktorú si „občianska spoločnosť a miestne samosprávy“ vezmú za svoju, znamená výslovné ocenenie týchto účastníkov. Výbor regiónov sa dôrazne vyslovuje za to, aby mohli miestne a regionálne úrovne správy a ich verejné služby využívať podporu aj v rámci iných tematických a geografických nástrojov. Podpora miestnych a regionálnych samospráv a ich účasti na rozvoji spoločnosti je medzirezortnou úlohou a nemala by byť obmedzená iba na malú časť jedného z nástrojov. |
| --- | --- |

7.

Podpora rozvojovej spolupráce, ktorú si „občianska spoločnosť a miestne samosprávy“ vezmú za svoju, znamená výslovné ocenenie týchto účastníkov. Výbor regiónov sa dôrazne vyslovuje za to, aby mohli miestne a regionálne úrovne správy a ich verejné služby využívať podporu aj v rámci iných tematických a geografických nástrojov. Podpora miestnych a regionálnych samospráv a ich účasti na rozvoji spoločnosti je medzirezortnou úlohou a nemala by byť obmedzená iba na malú časť jedného z nástrojov.

| 8. | Aj v tematickom programe „Migrácia a azyl“ by miestne a regionálne samosprávy mali byť viac podnecované k súčinnosti, a tým aj k využívaniu finančných prostriedkov. Mala by sa zlepšiť a výrazne rozšíriť cezhraničná medzinárodná spolupráca medzi obcami, ktoré prijímajú prisťahovalcov a žiadateľov o azyl, a obcami, z ktorých títo pochádzajú. Miestna úroveň zohráva pri príprave a uplatňovaní programov prijímania a vracania prisťahovalcov významnú úlohu. |
| --- | --- |

8.

Aj v tematickom programe „Migrácia a azyl“ by miestne a regionálne samosprávy mali byť viac podnecované k súčinnosti, a tým aj k využívaniu finančných prostriedkov. Mala by sa zlepšiť a výrazne rozšíriť cezhraničná medzinárodná spolupráca medzi obcami, ktoré prijímajú prisťahovalcov a žiadateľov o azyl, a obcami, z ktorých títo pochádzajú. Miestna úroveň zohráva pri príprave a uplatňovaní programov prijímania a vracania prisťahovalcov významnú úlohu.

| 9. | Výbor regiónov víta, že decentralizovaná medzinárodná rozvojová spolupráca bola výslovne uznaná a že je čoraz zreteľnejšia, a to nielen v oznámeniach Komisie, ale v posledných rokoch aj v mnohých medzinárodných kontextoch (3). Nie je možné dostatočne zdôrazniť úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri podpore zdravého vývoja spoločnosti a ich význam pri vytváraní spojenia medzi občanmi a jednotlivými úrovňami správy. |
| --- | --- |

9.

Výbor regiónov víta, že decentralizovaná medzinárodná rozvojová spolupráca bola výslovne uznaná a že je čoraz zreteľnejšia, a to nielen v oznámeniach Komisie, ale v posledných rokoch aj v mnohých medzinárodných kontextoch (3). Nie je možné dostatočne zdôrazniť úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri podpore zdravého vývoja spoločnosti a ich význam pri vytváraní spojenia medzi občanmi a jednotlivými úrovňami správy.

| 10. | Pri rozpočtovej alebo odvetvovej podpore sa musia partnerským krajinám stanoviť požiadavky, aby sa rozvojové prostriedky skutočne dostali v dostatočnom množstve k príslušným úrovniam správy, aby tieto mohli v obciach občanom poskytovať potrebné služby, po ktorých je veľký dopyt. Prostriedky a kvalifikovaný personál nesmie využívať iba ústredná úroveň, ale musia sa rozdeliť na príslušné samosprávy na nižších vnútroštátnych úrovniach. |
| --- | --- |

10.

Pri rozpočtovej alebo odvetvovej podpore sa musia partnerským krajinám stanoviť požiadavky, aby sa rozvojové prostriedky skutočne dostali v dostatočnom množstve k príslušným úrovniam správy, aby tieto mohli v obciach občanom poskytovať potrebné služby, po ktorých je veľký dopyt. Prostriedky a kvalifikovaný personál nesmie využívať iba ústredná úroveň, ale musia sa rozdeliť na príslušné samosprávy na nižších vnútroštátnych úrovniach.

| 11. | Výbor zdôrazňuje, že obce a regióny sú hlasom občanov a ich vedúcich predstaviteľov. Miestne a regionálne samosprávy tým umožňujú silnú účasť občanov konkrétne zakotvenú v každodennej činnosti. Okrem toho poskytujú obce a regióny množstvo verejných služieb. Často koordinujú spoluprácu a podporujú kooperáciu ústredných spoločenských aktérov, ako sú neziskové organizácie, súkromné hospodárstvo, náboženské spoločenstvá a akademické kruhy. |
| --- | --- |

11.

Výbor zdôrazňuje, že obce a regióny sú hlasom občanov a ich vedúcich predstaviteľov. Miestne a regionálne samosprávy tým umožňujú silnú účasť občanov konkrétne zakotvenú v každodennej činnosti. Okrem toho poskytujú obce a regióny množstvo verejných služieb. Často koordinujú spoluprácu a podporujú kooperáciu ústredných spoločenských aktérov, ako sú neziskové organizácie, súkromné hospodárstvo, náboženské spoločenstvá a akademické kruhy.

| 12. | Globálne rozvojové ciele OSN, tzv. miléniové ciele, majú veľký význam nielen pre členské štáty a OSN, ale samozrejme aj pre obce a regióny. Miestne a regionálne samosprávy aktívne prispievajú k udržateľnému rozvoju spoločnosti, pričom predpokladom dosiahnutia miléniových cieľov je vykonávanie opatrení na miestnej a regionálnej úrovni. Je potrebné dôraznejšie poukázať na úlohu subjektov na nižšej vnútroštátnej úrovni pre miestny aj medzinárodný rozvoj. V Holandsku a vo Švédsku sa napríklad v súčasnosti realizujú projekty, ktoré poukazujú na prínos obcí k zdravému a udržateľnému rozvoju spoločnosti a zodpovedajúcemu prepojeniu s rozvojovými cieľmi OSN a na ich zodpovednosť. |
| --- | --- |

12.

Globálne rozvojové ciele OSN, tzv. miléniové ciele, majú veľký význam nielen pre členské štáty a OSN, ale samozrejme aj pre obce a regióny. Miestne a regionálne samosprávy aktívne prispievajú k udržateľnému rozvoju spoločnosti, pričom predpokladom dosiahnutia miléniových cieľov je vykonávanie opatrení na miestnej a regionálnej úrovni. Je potrebné dôraznejšie poukázať na úlohu subjektov na nižšej vnútroštátnej úrovni pre miestny aj medzinárodný rozvoj. V Holandsku a vo Švédsku sa napríklad v súčasnosti realizujú projekty, ktoré poukazujú na prínos obcí k zdravému a udržateľnému rozvoju spoločnosti a zodpovedajúcemu prepojeniu s rozvojovými cieľmi OSN a na ich zodpovednosť.

| 13. | Vyjadruje podporu výzve uvedenej v správe Európskeho parlamentu o budúcnosti rozvojovej politiky EÚ, aby sa rok 2015 stal „Európskym rokom rozvoja“ s cieľom pripraviť primerané nadviazanie na miléniové rozvojové ciele. |
| --- | --- |

13.

Vyjadruje podporu výzve uvedenej v správe Európskeho parlamentu o budúcnosti rozvojovej politiky EÚ, aby sa rok 2015 stal „Európskym rokom rozvoja“ s cieľom pripraviť primerané nadviazanie na miléniové rozvojové ciele.

| 14. | Výbor víta návrh Komisie na spoločné programové plánovanie na obdobie siedmich rokov a zastáva názor, že sa tým vytvoria lepšie predpoklady rozsiahlych spoločenských reforiem. Výbor regiónov víta zreteľnejšie zameranie na dosiahnutie výsledkov a prísnejšie podmienky navrhnuté v nástrojoch. Komisia a zástupcovia členských štátov by mali dbať na to, aby miestne a regionálne samosprávy mohli prispieť k proaktívnemu dialógu, a tým poskytli dôležité podnety k programovému plánovaniu jednotlivých nástrojov. |
| --- | --- |

14.

Výbor víta návrh Komisie na spoločné programové plánovanie na obdobie siedmich rokov a zastáva názor, že sa tým vytvoria lepšie predpoklady rozsiahlych spoločenských reforiem. Výbor regiónov víta zreteľnejšie zameranie na dosiahnutie výsledkov a prísnejšie podmienky navrhnuté v nástrojoch. Komisia a zástupcovia členských štátov by mali dbať na to, aby miestne a regionálne samosprávy mohli prispieť k proaktívnemu dialógu, a tým poskytli dôležité podnety k programovému plánovaniu jednotlivých nástrojov.

| 15. | Výbor zdôrazňuje, že decentralizačné reformy a budovanie demokracie sú komplexné, rozsiahle a prelomové procesy, ktoré predpokladajú vytrvalosť, predvídateľnosť a dlhodobú perspektívu investorov a spolupracujúcich partnerov. |
| --- | --- |

15.

Výbor zdôrazňuje, že decentralizačné reformy a budovanie demokracie sú komplexné, rozsiahle a prelomové procesy, ktoré predpokladajú vytrvalosť, predvídateľnosť a dlhodobú perspektívu investorov a spolupracujúcich partnerov.

| 16. | Na prevzatie zodpovednosti miestnymi subjektmi a podporu miestnej demokracie je potrebná dôvera v politický systém a jeho zástupcov. Vďaka decentralizovanej štruktúre by mali vzniknúť legitímne a účinnejšie inštitúcie. Decentralizácia je najdôležitejším prostriedkom na vytvorenie užšieho prepojenia medzi vládou a občanmi. Otvorené procesy prijímania rozhodnutí v súlade so zásadou subsidiarity prispievajú k stotožneniu občanov s demokratickými zásadami, čo je predpokladom pluralistickej a tolerantnej spoločnosti. |
| --- | --- |

16.

Na prevzatie zodpovednosti miestnymi subjektmi a podporu miestnej demokracie je potrebná dôvera v politický systém a jeho zástupcov. Vďaka decentralizovanej štruktúre by mali vzniknúť legitímne a účinnejšie inštitúcie. Decentralizácia je najdôležitejším prostriedkom na vytvorenie užšieho prepojenia medzi vládou a občanmi. Otvorené procesy prijímania rozhodnutí v súlade so zásadou subsidiarity prispievajú k stotožneniu občanov s demokratickými zásadami, čo je predpokladom pluralistickej a tolerantnej spoločnosti.

| 17. | Výbor konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy v Európskej únii a partnerských krajinách môžu a musia na svojich úrovniach zohrávať podstatnú úlohu pri vytváraní politiky a stratégií, a takisto sa im môže a musí dať možnosť prispieť k dianiu na úrovni štátu a medzinárodnej úrovni. Aj ako poskytovatelia služieb zodpovedajú miestne a regionálne samosprávy za usmerňovanie, koordináciu a uplatňovanie priorít, napríklad opatreniami v zdravotníctve, vzdelávaní a kultúre. |
| --- | --- |

17.

Výbor konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy v Európskej únii a partnerských krajinách môžu a musia na svojich úrovniach zohrávať podstatnú úlohu pri vytváraní politiky a stratégií, a takisto sa im môže a musí dať možnosť prispieť k dianiu na úrovni štátu a medzinárodnej úrovni. Aj ako poskytovatelia služieb zodpovedajú miestne a regionálne samosprávy za usmerňovanie, koordináciu a uplatňovanie priorít, napríklad opatreniami v zdravotníctve, vzdelávaní a kultúre.

| 18. | Konštatuje, že národné združenia, ktoré zastupujú obce a regióny, môžu pri rozsiahlych spoločenských reformách, najmä pri decentralizácii a budovaní demokracie, vďaka svojim schopnostiam zohrávať rozhodujúcu a podpornú úlohu. Komunálne a regionálne združenia alebo porovnateľné ustanovizne môžu členov takýchto organizácií podporovať v rozvíjaní metód a nástrojov, zasadzovať sa za nich, presadzovať spoločné záujmy a koordinovať opatrenia rôznych poskytovateľov finančných prostriedkov v jednotlivých oblastiach činnosti členov. Treba využiť skúsenosti týchto združení s cieľom posilniť miestnu a regionálnu demokraciu v rámci rozvojovej spolupráce. Preto vyzýva EÚ, jej členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby podporovali úlohu, ktorú môžu zohrávať národné združenia obcí a regiónov v partnerských krajinách. |
| --- | --- |

18.

Konštatuje, že národné združenia, ktoré zastupujú obce a regióny, môžu pri rozsiahlych spoločenských reformách, najmä pri decentralizácii a budovaní demokracie, vďaka svojim schopnostiam zohrávať rozhodujúcu a podpornú úlohu. Komunálne a regionálne združenia alebo porovnateľné ustanovizne môžu členov takýchto organizácií podporovať v rozvíjaní metód a nástrojov, zasadzovať sa za nich, presadzovať spoločné záujmy a koordinovať opatrenia rôznych poskytovateľov finančných prostriedkov v jednotlivých oblastiach činnosti členov. Treba využiť skúsenosti týchto združení s cieľom posilniť miestnu a regionálnu demokraciu v rámci rozvojovej spolupráce. Preto vyzýva EÚ, jej členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby podporovali úlohu, ktorú môžu zohrávať národné združenia obcí a regiónov v partnerských krajinách.

| 19. | Miestne a regionálne samosprávy majú vo väčšine oblastí odborné znalosti nevyhnutné na udržateľný hospodársky, sociálny a ekologický rozvoj. Dôležité sú aj ich praktické skúsenosti a skúsenosti v politickom riadení, napr. v oblasti zdravia obyvateľstva, vzdelávania, odpadového a vodného hospodárstva, miestneho podnikania a podmienok na usídlenie malých a stredných podnikov, dopravy a infraštruktúry, životného prostredia a prírodných zdrojov vrátane poľnohospodárstva, ale aj v oblastiach s prelínajúcou sa zodpovednosťou, ako aj pri zabezpečovaní skutočnej demokracie a dodržiavaní ľudských práv. Tieto odborné znalosti sú ľahko prístupné a je možné sa k nim dostať priamo cez miestne a regionálne samosprávy alebo cez ich národné, európske alebo celosvetové združenia, ako aj prostredníctvom Výboru regiónov. |
| --- | --- |

19.

Miestne a regionálne samosprávy majú vo väčšine oblastí odborné znalosti nevyhnutné na udržateľný hospodársky, sociálny a ekologický rozvoj. Dôležité sú aj ich praktické skúsenosti a skúsenosti v politickom riadení, napr. v oblasti zdravia obyvateľstva, vzdelávania, odpadového a vodného hospodárstva, miestneho podnikania a podmienok na usídlenie malých a stredných podnikov, dopravy a infraštruktúry, životného prostredia a prírodných zdrojov vrátane poľnohospodárstva, ale aj v oblastiach s prelínajúcou sa zodpovednosťou, ako aj pri zabezpečovaní skutočnej demokracie a dodržiavaní ľudských práv. Tieto odborné znalosti sú ľahko prístupné a je možné sa k nim dostať priamo cez miestne a regionálne samosprávy alebo cez ich národné, európske alebo celosvetové združenia, ako aj prostredníctvom Výboru regiónov.

| 20. | Konštatuje, že Európska komisia v roku 2008 vyzvala na rozvoj komplexného prístupu k miestnym orgánom ako aktérom v oblasti rozvoja na celosvetovej, európskej a národnej úrovni a navrhla tri nástroje pod záštitou Výboru regiónov vzhľadom na jeho úlohu, ktorú zohráva pri zviditeľňovaní miestnych orgánov na úrovni EÚ. Pripomína, že atlas decentralizovanej spolupráce na monitorovanie činností a osvedčených postupov, internetová platforma výmeny informácií na prepojenie zručností a spôsobilostí s potrebami a zasadnutia decentralizovanej spolupráce pre politický dialóg už fungujú a podieľajú sa na nich Európska komisia a kľúčové siete miestnych a regionálnych orgánov z EÚ a partnerských krajín, ako sú pracovná skupina Platforma v rámci Kongresu miestnych a regionálnych samospráv Európy (CLRAE), vyzýva miestne a regionálne samosprávy a ich príslušné združenia v EÚ a partnerských krajinách, aby v záujme väčšej jednotnosti a lepšej efektívnosti pomoci naďalej využívali tieto nástroje. |
| --- | --- |

20.

Konštatuje, že Európska komisia v roku 2008 vyzvala na rozvoj komplexného prístupu k miestnym orgánom ako aktérom v oblasti rozvoja na celosvetovej, európskej a národnej úrovni a navrhla tri nástroje pod záštitou Výboru regiónov vzhľadom na jeho úlohu, ktorú zohráva pri zviditeľňovaní miestnych orgánov na úrovni EÚ. Pripomína, že atlas decentralizovanej spolupráce na monitorovanie činností a osvedčených postupov, internetová platforma výmeny informácií na prepojenie zručností a spôsobilostí s potrebami a zasadnutia decentralizovanej spolupráce pre politický dialóg už fungujú a podieľajú sa na nich Európska komisia a kľúčové siete miestnych a regionálnych orgánov z EÚ a partnerských krajín, ako sú pracovná skupina Platforma v rámci Kongresu miestnych a regionálnych samospráv Európy (CLRAE), vyzýva miestne a regionálne samosprávy a ich príslušné združenia v EÚ a partnerských krajinách, aby v záujme väčšej jednotnosti a lepšej efektívnosti pomoci naďalej využívali tieto nástroje.

| 21. | Na základe štruktúrovaného dialógu o rozvojovej spolupráci, ktorý viedli inštitúcie EÚ so zástupcami občianskej spoločnosti a miestnymi a regionálnymi samosprávami, Komisia navrhuje vytvoriť pre otázky rozvoja stále fórum na vysokej úrovni. Výbor túto iniciatívu dôrazne víta a očakáva, že aj naďalej bude môcť zohrávať svoju inštitucionálnu úlohu. Domnieva sa, že formálne fórum prispeje k inštitucionalizácii dialógu a lepšej kvalite obsahov, a zároveň umožní systematickú rozpravu o otázkach rozvoja s pravidelnou aktualizáciou, stanoviskami odborníkov a výmenou skúseností. Okrem toho výbor víta ohlásené oznámenia o mimovládnych organizáciách a miestnych samosprávach zúčastnených na rozvojovej spolupráci, ktoré zabezpečia formálnu základňu, aby pokračovala a naďalej sa rozvíjala spolupráca s Komisiou. Význam tejto spolupráce potvrdilo zasadnutie decentralizovanej spolupráce, ktoré sa koná raz za dva roky, ako aj štruktúrovaný dialóg. |
| --- | --- |

21.

Na základe štruktúrovaného dialógu o rozvojovej spolupráci, ktorý viedli inštitúcie EÚ so zástupcami občianskej spoločnosti a miestnymi a regionálnymi samosprávami, Komisia navrhuje vytvoriť pre otázky rozvoja stále fórum na vysokej úrovni. Výbor túto iniciatívu dôrazne víta a očakáva, že aj naďalej bude môcť zohrávať svoju inštitucionálnu úlohu. Domnieva sa, že formálne fórum prispeje k inštitucionalizácii dialógu a lepšej kvalite obsahov, a zároveň umožní systematickú rozpravu o otázkach rozvoja s pravidelnou aktualizáciou, stanoviskami odborníkov a výmenou skúseností. Okrem toho výbor víta ohlásené oznámenia o mimovládnych organizáciách a miestnych samosprávach zúčastnených na rozvojovej spolupráci, ktoré zabezpečia formálnu základňu, aby pokračovala a naďalej sa rozvíjala spolupráca s Komisiou. Význam tejto spolupráce potvrdilo zasadnutie decentralizovanej spolupráce, ktoré sa koná raz za dva roky, ako aj štruktúrovaný dialóg.

Pripomienky k európskemu nástroju pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR)

| 22. | Prostriedky tematického nástroja pre demokraciu a ľudské práva sa v porovnaní so súčasným programovým obdobím zvýšili takmer o 35 %, čo však ešte stále predstavuje len malú časť rozvojovej pomoci EÚ (približne 2 %). Výbor vyjadruje poľutovanie, že tento horizontálny nástroj nedisponuje väčším množstvom finančných prostriedkov, keďže ho možno uplatniť vo všetkých zemepisných oblastiach a v rôznych fázach rozvoja a keďže sa zameriava na elementárne otázky, ako je dodržiavanie základných ľudských práv alebo podpora a konsolidácia demokratických reforiem. |
| --- | --- |

22.

Prostriedky tematického nástroja pre demokraciu a ľudské práva sa v porovnaní so súčasným programovým obdobím zvýšili takmer o 35 %, čo však ešte stále predstavuje len malú časť rozvojovej pomoci EÚ (približne 2 %). Výbor vyjadruje poľutovanie, že tento horizontálny nástroj nedisponuje väčším množstvom finančných prostriedkov, keďže ho možno uplatniť vo všetkých zemepisných oblastiach a v rôznych fázach rozvoja a keďže sa zameriava na elementárne otázky, ako je dodržiavanie základných ľudských práv alebo podpora a konsolidácia demokratických reforiem.

| 23. | Demokracia a ľudské práva sú univerzálnymi hodnotami EÚ a medzinárodného spoločenstva. Tieto hodnoty sú prínosom aj potenciálom, pričom ich ochranu v mnohých spoločnostiach zabezpečujú miestne a regionálne orgány, funkčný systém súdnictva, občianska spoločnosť, médiá a ostatné subjekty. |
| --- | --- |

23.

Demokracia a ľudské práva sú univerzálnymi hodnotami EÚ a medzinárodného spoločenstva. Tieto hodnoty sú prínosom aj potenciálom, pričom ich ochranu v mnohých spoločnostiach zabezpečujú miestne a regionálne orgány, funkčný systém súdnictva, občianska spoločnosť, médiá a ostatné subjekty.

| 24. | Ľudské práva sa musia podporovať a lepšie presadzovať na všetkých úrovniach spoločnosti. Výbor preto považuje za oprávnené, aby sa v tomto nástroji lepšie vyprofilovali miestne a regionálne úrovne správy so zreteľom na budovanie inštitúcií. |
| --- | --- |

24.

Ľudské práva sa musia podporovať a lepšie presadzovať na všetkých úrovniach spoločnosti. Výbor preto považuje za oprávnené, aby sa v tomto nástroji lepšie vyprofilovali miestne a regionálne úrovne správy so zreteľom na budovanie inštitúcií.

| 25. | Úroveň správy, ktorá je najbližšie k občanom, môže aj štátne rozhodnutia uplatňovať lokálne tak, že budú prispôsobené miestnym danostiam alebo predpokladom resp. bude ich zohľadňovať, aby sa takto zabránilo prípadným negatívnym vplyvom na práva miestnych obyvateľov, napríklad potrebám v oblasti jazyka alebo etnickej príslušnosti. Miestne a regionálne samosprávy môžu najlepšie organizovať a koordinovať opatrenia na senzibilizáciu miestnych skupín, napr. mládeže alebo žien, a informovať ich o ľudských právach, alebo o tom, ako ich môžu využívať. |
| --- | --- |

25.

Úroveň správy, ktorá je najbližšie k občanom, môže aj štátne rozhodnutia uplatňovať lokálne tak, že budú prispôsobené miestnym danostiam alebo predpokladom resp. bude ich zohľadňovať, aby sa takto zabránilo prípadným negatívnym vplyvom na práva miestnych obyvateľov, napríklad potrebám v oblasti jazyka alebo etnickej príslušnosti. Miestne a regionálne samosprávy môžu najlepšie organizovať a koordinovať opatrenia na senzibilizáciu miestnych skupín, napr. mládeže alebo žien, a informovať ich o ľudských právach, alebo o tom, ako ich môžu využívať.

Pripomienky k nástroju financovania rozvojovej spolupráce s podporou pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne a regionálne samosprávy (v rámci nástroja rozvojovej spolupráce – DCI)

| 26. | Výbor regiónov má spolu s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ktoré zastupuje, záujem aktívne prispieť k realizácii návrhu Komisie zintenzívniť dialóg a spoluprácu s občianskou spoločnosťou a miestnymi a regionálnymi samosprávami prostredníctvom nástrojov, ktoré vyvinul spolu s Európskou komisiou a kľúčovými sieťami miestnych a regionálnych orgánov EÚ a partnerských krajín, a prostredníctvom nového stáleho fóra na vysokej úrovni pre rozvoj. |
| --- | --- |

26.

Výbor regiónov má spolu s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ktoré zastupuje, záujem aktívne prispieť k realizácii návrhu Komisie zintenzívniť dialóg a spoluprácu s občianskou spoločnosťou a miestnymi a regionálnymi samosprávami prostredníctvom nástrojov, ktoré vyvinul spolu s Európskou komisiou a kľúčovými sieťami miestnych a regionálnych orgánov EÚ a partnerských krajín, a prostredníctvom nového stáleho fóra na vysokej úrovni pre rozvoj.

| 27. | Výbor víta, že miestne a regionálne orgány môžu aj naďalej získavať finančné prostriedky na rozvojovú spoluprácu, zdôrazňuje však, že by bolo účelné presne rozlišovať medzi občianskou spoločnosťou a miestnymi a regionálnymi samosprávami, pokiaľ ide o politické opatrenia, ako aj o nástroje a skutočné financovanie. |
| --- | --- |

27.

Výbor víta, že miestne a regionálne orgány môžu aj naďalej získavať finančné prostriedky na rozvojovú spoluprácu, zdôrazňuje však, že by bolo účelné presne rozlišovať medzi občianskou spoločnosťou a miestnymi a regionálnymi samosprávami, pokiaľ ide o politické opatrenia, ako aj o nástroje a skutočné financovanie.

| 28. | Výbor sa dôrazne zasadzuje za to, aby sa v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce so zapojením občianskej spoločnosti a miestnych orgánov vyčlenilo viac prostriedkov pre miestne a regionálne samosprávy. V súčasnom programovom období sa tieto prostriedky rozdeľujú medzi organizácie občianskej spoločnosti a miestne a regionálne orgány nerovnomerne. Ak sa pre miestne a regionálne samosprávy vyčlení aspoň 25 % prostriedkov (v porovnaní so súčasnými 15 %), budú môcť účinnejšie vykonávať poradenstvo a uplatňovať odborné znalosti. |
| --- | --- |

28.

Výbor sa dôrazne zasadzuje za to, aby sa v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce so zapojením občianskej spoločnosti a miestnych orgánov vyčlenilo viac prostriedkov pre miestne a regionálne samosprávy. V súčasnom programovom období sa tieto prostriedky rozdeľujú medzi organizácie občianskej spoločnosti a miestne a regionálne orgány nerovnomerne. Ak sa pre miestne a regionálne samosprávy vyčlení aspoň 25 % prostriedkov (v porovnaní so súčasnými 15 %), budú môcť účinnejšie vykonávať poradenstvo a uplatňovať odborné znalosti.

| 29. | Miestne a regionálne orgány môžu zabezpečiť dlhodobý demokratický rozvoj. Musia mať k dispozícii dostatok finančných prostriedkov, aby mohli byť na rovnakej úrovni s dotovanými národnými alebo medzinárodnými neziskovými organizáciami. Miestne a regionálne samosprávy v partnerských krajinách sú veľmi dôležité, pokiaľ ide o koordináciu iniciatív a opatrení rôznych subjektov a o to, aby zodpovedali politicky motivovanej rozvojovej politike pripravovanej na miestnej a regionálnej úrovni, aspoň pokiaľ sú iniciatívy a opatrenia zamerané na poskytovanie verejných služieb. |
| --- | --- |

29.

Miestne a regionálne orgány môžu zabezpečiť dlhodobý demokratický rozvoj. Musia mať k dispozícii dostatok finančných prostriedkov, aby mohli byť na rovnakej úrovni s dotovanými národnými alebo medzinárodnými neziskovými organizáciami. Miestne a regionálne samosprávy v partnerských krajinách sú veľmi dôležité, pokiaľ ide o koordináciu iniciatív a opatrení rôznych subjektov a o to, aby zodpovedali politicky motivovanej rozvojovej politike pripravovanej na miestnej a regionálnej úrovni, aspoň pokiaľ sú iniciatívy a opatrenia zamerané na poskytovanie verejných služieb.

| 30. | Miestne a regionálne orgány disponujú v oblasti rozvojovej činnosti neoceniteľnými odbornými znalosťami a skúsenosťami so zreteľom na miestne a regionálne riadenie a správu, budovanie systémov a platforiem politického dialógu, hlbšiu a rozšírenú aktivitu v politických stranách a zabezpečenie podmienok zintenzívnenia účasti občanov a občianskeho dialógu – inými slovami: na vybudovanie pevnej a trvalej demokracie. |
| --- | --- |

30.

Miestne a regionálne orgány disponujú v oblasti rozvojovej činnosti neoceniteľnými odbornými znalosťami a skúsenosťami so zreteľom na miestne a regionálne riadenie a správu, budovanie systémov a platforiem politického dialógu, hlbšiu a rozšírenú aktivitu v politických stranách a zabezpečenie podmienok zintenzívnenia účasti občanov a občianskeho dialógu – inými slovami: na vybudovanie pevnej a trvalej demokracie.

| 31. | Výbor konštatuje, že mnohé miestne a regionálne samosprávy v Európskej únii majú dlhoročnú demokratickú tradíciu, ale vo viacerých členských štátoch je demokracia ešte stále nová a krehká. Rôzne skúsenosti a perspektívy miestnych a regionálnych samospráv v Európskej únii by sa preto mali začleniť do spoločnej rozvojovej spolupráce EÚ s partnerskými krajinami a využiť pri reformách a/alebo budovaní verejných inštitúcií v partnerských krajinách. Pritom treba venovať osobitnú pozornosť miestnym samosprávam, ktoré sú najbližšie ku všetkým občanom, a podporiť a posilniť občiansku spoločnosť, ktorá je základom každej demokracie. |
| --- | --- |

31.

Výbor konštatuje, že mnohé miestne a regionálne samosprávy v Európskej únii majú dlhoročnú demokratickú tradíciu, ale vo viacerých členských štátoch je demokracia ešte stále nová a krehká. Rôzne skúsenosti a perspektívy miestnych a regionálnych samospráv v Európskej únii by sa preto mali začleniť do spoločnej rozvojovej spolupráce EÚ s partnerskými krajinami a využiť pri reformách a/alebo budovaní verejných inštitúcií v partnerských krajinách. Pritom treba venovať osobitnú pozornosť miestnym samosprávam, ktoré sú najbližšie ku všetkým občanom, a podporiť a posilniť občiansku spoločnosť, ktorá je základom každej demokracie.

| 32. | Posilnenie priamo volených miestnych a regionálnych politikov a všetkých zamestnancov správy v partnerských krajinách má mimoriadny význam pre úspešné vykonávanie reforiem zameraných na decentralizáciu a na zabezpečenie zodpovednej správy vecí verejných. Primerané riadenie by malo byť prostriedkom aj cieľom aktivity EÚ v oblasti rozvoja. |
| --- | --- |

32.

Posilnenie priamo volených miestnych a regionálnych politikov a všetkých zamestnancov správy v partnerských krajinách má mimoriadny význam pre úspešné vykonávanie reforiem zameraných na decentralizáciu a na zabezpečenie zodpovednej správy vecí verejných. Primerané riadenie by malo byť prostriedkom aj cieľom aktivity EÚ v oblasti rozvoja.

| 33. | Predpokladom prehĺbenia demokracie a lepších služieb na miestnej úrovni je znalosť potrieb, ako aj snaha o dosiahnutie zmeny systému súčasne na všetkých úrovniach. Politická angažovanosť, voľné zdroje rozdelenie právomocí a decentralizácia si vyžadujú konsenzus na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Štátny právny a finančný systém, ktorý umožňuje prevziať zodpovednosť na miestnej a regionálnej úrovni, je predpokladom zlepšenia a nevyhnutného prevzatia zodpovednosti za vytváranie miestneho prostredia miestnymi subjektmi. |
| --- | --- |

33.

Predpokladom prehĺbenia demokracie a lepších služieb na miestnej úrovni je znalosť potrieb, ako aj snaha o dosiahnutie zmeny systému súčasne na všetkých úrovniach. Politická angažovanosť, voľné zdroje rozdelenie právomocí a decentralizácia si vyžadujú konsenzus na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Štátny právny a finančný systém, ktorý umožňuje prevziať zodpovednosť na miestnej a regionálnej úrovni, je predpokladom zlepšenia a nevyhnutného prevzatia zodpovednosti za vytváranie miestneho prostredia miestnymi subjektmi.

Pripomienky k nástroju európskeho susedstva (ENI)

| 34. | Výbor víta navrhovaný nástroj európskeho susedstva a domnieva sa, že tento návrh sa v zásade zameriava na potrebnú reformu súčasného nástroja. Výbor by zároveň chcel navrhnúť niektoré zmeny a doplnenia s cieľom zlepšiť efektivitu a účinnosť susedskej pomoci. |
| --- | --- |

34.

Výbor víta navrhovaný nástroj európskeho susedstva a domnieva sa, že tento návrh sa v zásade zameriava na potrebnú reformu súčasného nástroja. Výbor by zároveň chcel navrhnúť niektoré zmeny a doplnenia s cieľom zlepšiť efektivitu a účinnosť susedskej pomoci.

| 35. | Na zabezpečenie prehĺbenej a trvalej demokracie, o ktorú sa snaží EÚ, výbor navrhuje pridať niektoré osobitné formulácie, ktorými sa zdôrazní decentralizácia a miestna demokracia, ako aj rozvoj kapacít na poskytovanie miestnych a regionálnych verejných služieb. |
| --- | --- |

35.

Na zabezpečenie prehĺbenej a trvalej demokracie, o ktorú sa snaží EÚ, výbor navrhuje pridať niektoré osobitné formulácie, ktorými sa zdôrazní decentralizácia a miestna demokracia, ako aj rozvoj kapacít na poskytovanie miestnych a regionálnych verejných služieb.

| 36. | Výbor vyzýva Komisiu, aby pri tomto nástroji vyčlenila prostriedky na program na podporu demokracie na miestnej a regionálnej úrovni, ako aj na decentralizáciu. Malo by sa objasniť, že možní príjemcovia platieb a kooperační partneri musia byť v každom prípade miestne a regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

36.

Výbor vyzýva Komisiu, aby pri tomto nástroji vyčlenila prostriedky na program na podporu demokracie na miestnej a regionálnej úrovni, ako aj na decentralizáciu. Malo by sa objasniť, že možní príjemcovia platieb a kooperační partneri musia byť v každom prípade miestne a regionálne samosprávy.

| 37. | Výbor vyzýva Komisiu, aby ozrejmila, že cezhraničná spolupráca vrátane spolupráce viacerých krajín sa neobmedzuje len na bezprostredne susediace krajiny, ale vzťahuje sa na všetky členské štáty, regióny a obce EÚ bez ohľadu na ich zemepisnú polohu. Je dôležité cezhranične sprostredkovávať skúsenosti, znalosti a príklady osvedčených postupov bez ohľadu na ich územnú vzdialenosť. Pokiaľ ide o najvzdialenejšie regióny, treba zrušiť kritérium oprávnenosti pre nástroj európskeho susedstva, ktorým je vzdialenosť do 150 km. |
| --- | --- |

37.

Výbor vyzýva Komisiu, aby ozrejmila, že cezhraničná spolupráca vrátane spolupráce viacerých krajín sa neobmedzuje len na bezprostredne susediace krajiny, ale vzťahuje sa na všetky členské štáty, regióny a obce EÚ bez ohľadu na ich zemepisnú polohu. Je dôležité cezhranične sprostredkovávať skúsenosti, znalosti a príklady osvedčených postupov bez ohľadu na ich územnú vzdialenosť. Pokiaľ ide o najvzdialenejšie regióny, treba zrušiť kritérium oprávnenosti pre nástroj európskeho susedstva, ktorým je vzdialenosť do 150 km.

| 38. | Požiadavka spolufinancovania je pri realizácii projektov susedskej politiky v mnohých prípadoch prekážkou účasti miestnych a regionálnych samospráv. Miera spolufinancovania môže byť v rozpore s právnymi predpismi niektorých štátov, v ktorých sa nepočíta s účasťou vnútroštátnych samospráv na rozvojovej pomoci. |
| --- | --- |

38.

Požiadavka spolufinancovania je pri realizácii projektov susedskej politiky v mnohých prípadoch prekážkou účasti miestnych a regionálnych samospráv. Miera spolufinancovania môže byť v rozpore s právnymi predpismi niektorých štátov, v ktorých sa nepočíta s účasťou vnútroštátnych samospráv na rozvojovej pomoci.

| 39. | Výbor vyzýva Komisiu, aby sa v nariadení vo väčšej miere zamerala na partnerskú spoluprácu medzi inštitúciami a TAIEX (4) a aby zároveň našla spôsob, ako ich aj naďalej podporovať. Faktom je, že len málo ministerstiev zodpovedných za miestnu a regionálnu správu má záujem alebo kapacitu navrhnúť takúto formu spolupráce alebo program TAIEX. |
| --- | --- |

39.

Výbor vyzýva Komisiu, aby sa v nariadení vo väčšej miere zamerala na partnerskú spoluprácu medzi inštitúciami a TAIEX (4) a aby zároveň našla spôsob, ako ich aj naďalej podporovať. Faktom je, že len málo ministerstiev zodpovedných za miestnu a regionálnu správu má záujem alebo kapacitu navrhnúť takúto formu spolupráce alebo program TAIEX.

| 40. | Rešpektovaná a čoraz viac oceňovaná úloha, ktorá sa pripisuje miestnym a regionálnym samosprávam, občianskej spoločnosti a ich spolupráci v procese transformácie systémov vlády jednej strany a diktatúr na demokraciu, je dôležitá a predstavuje prínos, ktorého význam v susedskej politike EÚ a hospodárení s finančnými zdrojmi by sa mal stále zvyšovať. |
| --- | --- |

40.

Rešpektovaná a čoraz viac oceňovaná úloha, ktorá sa pripisuje miestnym a regionálnym samosprávam, občianskej spoločnosti a ich spolupráci v procese transformácie systémov vlády jednej strany a diktatúr na demokraciu, je dôležitá a predstavuje prínos, ktorého význam v susedskej politike EÚ a hospodárení s finančnými zdrojmi by sa mal stále zvyšovať.

| 41. | Výbor konštatuje, že v rámci jeho činnosti dochádza k intenzívnej a konkrétnej výmene a spolupráci, napr. vo Východnom partnerstve (CORLEAP) a v Stredozemí (ARLEM). V tejto súvislosti treba okrem iného poukázať na cieľ a účel stratégií EÚ Európa vo svete a Program zmien, a to aj za hranicami EÚ. |
| --- | --- |

41.

Výbor konštatuje, že v rámci jeho činnosti dochádza k intenzívnej a konkrétnej výmene a spolupráci, napr. vo Východnom partnerstve (CORLEAP) a v Stredozemí (ARLEM). V tejto súvislosti treba okrem iného poukázať na cieľ a účel stratégií EÚ Európa vo svete a Program zmien, a to aj za hranicami EÚ.

Pripomienky k nástroju predvstupovej pomoci (IPA)

| 42. | Výbor sa v rámci stanovísk, seminárov, pracovných skupín a nástroja komunálnej a regionálnej správy (Local Administration Facility – LAF) atď. zasadzoval o ďalšiu realizáciu predvstupovej pomoci. V plnej miere víta snahu o to, aby bol tento nástroj pružnou a cielenou podporou zameranou na dosiahnutie výsledkov. |
| --- | --- |

42.

Výbor sa v rámci stanovísk, seminárov, pracovných skupín a nástroja komunálnej a regionálnej správy (Local Administration Facility – LAF) atď. zasadzoval o ďalšiu realizáciu predvstupovej pomoci. V plnej miere víta snahu o to, aby bol tento nástroj pružnou a cielenou podporou zameranou na dosiahnutie výsledkov.

| 43. | Viacúrovňovým a partnerským prístupom chce EÚ zaručiť, že sa bude poskytovať efektívnejšia a účinnejšia predvstupová pomoc. Výbor túto snahu konkrétne podporuje napr. prostredníctvom parlamentných konferencií (tzv. assises) a vypracovaním atlasu decentralizovanej rozvojovej spolupráce. Spolu s Komisiou je výbor zodpovedný za program komunálnej správy, v rámci ktorého sa politici a zamestnanci v štátnej službe z kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín zúčastňujú na odborných exkurziách. |
| --- | --- |

43.

Viacúrovňovým a partnerským prístupom chce EÚ zaručiť, že sa bude poskytovať efektívnejšia a účinnejšia predvstupová pomoc. Výbor túto snahu konkrétne podporuje napr. prostredníctvom parlamentných konferencií (tzv. assises) a vypracovaním atlasu decentralizovanej rozvojovej spolupráce. Spolu s Komisiou je výbor zodpovedný za program komunálnej správy, v rámci ktorého sa politici a zamestnanci v štátnej službe z kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín zúčastňujú na odborných exkurziách.

| 44. | Výbor vyjadruje želanie, aby Komisia umožnila a podporovala lepšiu výmenu skúseností medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami a zabránila tomu, aby táto výmena prevládala predovšetkým na ústrednej štátnej úrovni členských štátov a kandidátskych krajín. |
| --- | --- |

44.

Výbor vyjadruje želanie, aby Komisia umožnila a podporovala lepšiu výmenu skúseností medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami a zabránila tomu, aby táto výmena prevládala predovšetkým na ústrednej štátnej úrovni členských štátov a kandidátskych krajín.

| 45. | Dlhoročná spolupráca s miestnymi a regionálnymi samosprávami v kandidátskych a susedných krajinách je čoraz profesionálnejšia, a výbor poukazuje na význam skutočnosti, aby nástroje financovania aj naďalej podporovali tento vývoj a umožnili jeho prehĺbenie. |
| --- | --- |

45.

Dlhoročná spolupráca s miestnymi a regionálnymi samosprávami v kandidátskych a susedných krajinách je čoraz profesionálnejšia, a výbor poukazuje na význam skutočnosti, aby nástroje financovania aj naďalej podporovali tento vývoj a umožnili jeho prehĺbenie.

| 46. | Výbor žiada, aby sa najmä v kandidátskych a susedných krajinách vytvorilo pomocou vhodných nástrojov a ukazovateľov silnejšie prepojenie medzi prideľovaním prostriedkov a skutočnými výsledkami pri ich použití s osobitným dôrazom na decentralizáciu, viacúrovňové riadenie a tým aj na účasť miestnych a regionálnych samosprávach na príslušných úrovniach rozhodovania. |
| --- | --- |

46.

Výbor žiada, aby sa najmä v kandidátskych a susedných krajinách vytvorilo pomocou vhodných nástrojov a ukazovateľov silnejšie prepojenie medzi prideľovaním prostriedkov a skutočnými výsledkami pri ich použití s osobitným dôrazom na decentralizáciu, viacúrovňové riadenie a tým aj na účasť miestnych a regionálnych samosprávach na príslušných úrovniach rozhodovania.

| 47. | Výbor žiada Komisiu, aby zabezpečila osobitné financovanie budovania a rozširovania kapacít miestnych a regionálnych samospráv v kandidátskych krajinách a zvýšila vedomostnú základňu. Namiesto toho, aby sa obce a regióny považovali za pasívnych príjemcov musí sa im poskytnúť možnosť vystupovať ako iniciatívne subjekty, pretože dobre poznajú potreby a podmienky a vedia, ktoré ciele sú realistické. |
| --- | --- |

47.

Výbor žiada Komisiu, aby zabezpečila osobitné financovanie budovania a rozširovania kapacít miestnych a regionálnych samospráv v kandidátskych krajinách a zvýšila vedomostnú základňu. Namiesto toho, aby sa obce a regióny považovali za pasívnych príjemcov musí sa im poskytnúť možnosť vystupovať ako iniciatívne subjekty, pretože dobre poznajú potreby a podmienky a vedia, ktoré ciele sú realistické.

| 48. | Tým, že sa miestne a regionálne samosprávy aktívnejšie pokúsia uspokojiť potrebu budovania kapacít, ktorú so sebou prináša zintenzívnená súčinnosť pri uplatňovaní nástroja predvstupovej pomoci, budú mať príležitosť nadobudnúť praktické skúsenosti predtým, ako sa skutočne stanú členmi EÚ. Prostriedky možno použiť napríklad na podnecovanie týchto subjektov k vypracovaniu projektov a na ich podporu pri tejto činnosti. S decentralizovaným spravovaním prostriedkov IPA boli vo viacerých krajinách dobré skúsenosti. |
| --- | --- |

48.

Tým, že sa miestne a regionálne samosprávy aktívnejšie pokúsia uspokojiť potrebu budovania kapacít, ktorú so sebou prináša zintenzívnená súčinnosť pri uplatňovaní nástroja predvstupovej pomoci, budú mať príležitosť nadobudnúť praktické skúsenosti predtým, ako sa skutočne stanú členmi EÚ. Prostriedky možno použiť napríklad na podnecovanie týchto subjektov k vypracovaniu projektov a na ich podporu pri tejto činnosti. S decentralizovaným spravovaním prostriedkov IPA boli vo viacerých krajinách dobré skúsenosti.

| 49. | Problémom pri využívaní prostriedkov IPA je okrem iného korupcia, preto je v tejto súvislosti potrebné poskytnúť podporu všetkým úrovniam: miestnej, regionálnej aj štátnej. Nepretržitý a dôsledný dohľad a podpora „kontrolných orgánov“, ako sú organizácie občianskej spoločnosti, ale aj miestne a regionálne samosprávy, majú mimoriadny význam pri získavaní potrebného náhľadu a z hľadiska možnosti vyvodzovať zodpovednosť. |
| --- | --- |

49.

Problémom pri využívaní prostriedkov IPA je okrem iného korupcia, preto je v tejto súvislosti potrebné poskytnúť podporu všetkým úrovniam: miestnej, regionálnej aj štátnej. Nepretržitý a dôsledný dohľad a podpora „kontrolných orgánov“, ako sú organizácie občianskej spoločnosti, ale aj miestne a regionálne samosprávy, majú mimoriadny význam pri získavaní potrebného náhľadu a z hľadiska možnosti vyvodzovať zodpovednosť.

| 50. | Lepším začlenením prostriedkov z nástroja IPA do prebiehajúcej rozvojovej činnosti na miestnej a regionálnej úrovni bude mať viacúrovňové riadenie pevný základ, čím sa posilní decentralizácia. Zapojením miestnych a regionálnych orgánov do tvorby programov a projektov, rozhodovacieho postupu, dohľadu a riadenia sa stanoví základ kontinuálnej rozvojovej činnosť, a to aj bez vonkajšej podpory. |
| --- | --- |

50.

Lepším začlenením prostriedkov z nástroja IPA do prebiehajúcej rozvojovej činnosti na miestnej a regionálnej úrovni bude mať viacúrovňové riadenie pevný základ, čím sa posilní decentralizácia. Zapojením miestnych a regionálnych orgánov do tvorby programov a projektov, rozhodovacieho postupu, dohľadu a riadenia sa stanoví základ kontinuálnej rozvojovej činnosť, a to aj bez vonkajšej podpory.

| 51. | V mnohých krajinách západného Balkánu prebiehajú rozsiahle spoločenské reformy, ktoré by sa mohli konsolidovať a urýchliť intenzívnejším zapojením miestnej a regionálnej politickej úrovne. V početných prípadoch nie je na miestnej a regionálnej úrovni k dispozícii dostatok administratívnych, finančných a personálnych zdrojov na riadenie nástroja IPA. Zdroje a kapacity zostávajú na ústrednej úrovni, čím sa ešte viac posilňuje už aj tak centralistický systém a oneskoruje sa intenzívnejšie zapájanie menšín a miestnych a regionálnych politických subjektov. |
| --- | --- |

51.

V mnohých krajinách západného Balkánu prebiehajú rozsiahle spoločenské reformy, ktoré by sa mohli konsolidovať a urýchliť intenzívnejším zapojením miestnej a regionálnej politickej úrovne. V početných prípadoch nie je na miestnej a regionálnej úrovni k dispozícii dostatok administratívnych, finančných a personálnych zdrojov na riadenie nástroja IPA. Zdroje a kapacity zostávajú na ústrednej úrovni, čím sa ešte viac posilňuje už aj tak centralistický systém a oneskoruje sa intenzívnejšie zapájanie menšín a miestnych a regionálnych politických subjektov.

| 52. | Decentralizačné reformy príliš často viaznu z dôvodu menších miestnych a regionálnych kapacít, ak ide len o decentralizáciu právomocí bez súčasnej decentralizácie finančných zdrojov. EÚ môže riadením nástroja IPA urýchliť potrebné súbežné procesy, čím sa právomoci a zdroje vzájomne zosúladia. |
| --- | --- |

52.

Decentralizačné reformy príliš často viaznu z dôvodu menších miestnych a regionálnych kapacít, ak ide len o decentralizáciu právomocí bez súčasnej decentralizácie finančných zdrojov. EÚ môže riadením nástroja IPA urýchliť potrebné súbežné procesy, čím sa právomoci a zdroje vzájomne zosúladia.

Pripomienky k nástroju partnerstva

| 53. | Nástroj partnerstva zahŕňa krajiny ako je Čína, Brazília, Južná Afrika a Rusko. Jeho účelom je predovšetkým rozvíjať a podporovať obchod a kontakty medzi týmito krajinami a EÚ. V centre záujmu sú pritom aspekty ako klíma, životné prostredie a obchodná výmena. |
| --- | --- |

53.

Nástroj partnerstva zahŕňa krajiny ako je Čína, Brazília, Južná Afrika a Rusko. Jeho účelom je predovšetkým rozvíjať a podporovať obchod a kontakty medzi týmito krajinami a EÚ. V centre záujmu sú pritom aspekty ako klíma, životné prostredie a obchodná výmena.

| 54. | Výbor upozorňuje na to, že zóny chudoby sa v národnej štatistike strácajú v celoštátnom priemere výšky hrubého národného dôchodku na obyvateľa. Znevýhodnené regióny v krajinách s dobrým hospodárskym rozvojom nemôžu žiadať o inú podporu, než v rámci nástroja partnerstva. Výbor preto navrhuje, aby sa zohľadňovali regionálne rozdiely, napríklad rozdelenie príjmov a úroveň chudoby na jednotlivých územiach. Komisia musí s krajinami, ktorých sa to týka, viesť rozhovory o význame všeobecného rozvoja zahŕňajúceho všetky oblasti a prispieť tak k plneniam na podporu regionálnej súdržnosti, aby krajiny mohli využiť finančnú podporu EÚ. |
| --- | --- |

54.

Výbor upozorňuje na to, že zóny chudoby sa v národnej štatistike strácajú v celoštátnom priemere výšky hrubého národného dôchodku na obyvateľa. Znevýhodnené regióny v krajinách s dobrým hospodárskym rozvojom nemôžu žiadať o inú podporu, než v rámci nástroja partnerstva. Výbor preto navrhuje, aby sa zohľadňovali regionálne rozdiely, napríklad rozdelenie príjmov a úroveň chudoby na jednotlivých územiach. Komisia musí s krajinami, ktorých sa to týka, viesť rozhovory o význame všeobecného rozvoja zahŕňajúceho všetky oblasti a prispieť tak k plneniam na podporu regionálnej súdržnosti, aby krajiny mohli využiť finančnú podporu EÚ.

| 55. | Výbor pripomína, že tento nástroj možno použiť aj na budovanie sústav sociálneho zabezpečenia, všeobecnú reformu sociálneho sektora a zabezpečenie finančných prostriedkov s cieľom posilniť miestne a regionálne verejné ustanovizne a zaistiť, aby tento nástroj slúžil na vybudovanie partnerstva a na podporu demokratického rozvoja týchto krajín. |
| --- | --- |

55.

Výbor pripomína, že tento nástroj možno použiť aj na budovanie sústav sociálneho zabezpečenia, všeobecnú reformu sociálneho sektora a zabezpečenie finančných prostriedkov s cieľom posilniť miestne a regionálne verejné ustanovizne a zaistiť, aby tento nástroj slúžil na vybudovanie partnerstva a na podporu demokratického rozvoja týchto krajín.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

COM(2011) 838 final

Článok 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Pomoc podľa tohto nariadenia má sledovať nasledujúce osobitné ciele podľa potrieb každej krajiny prijímajúcej pomoc a jej programu rozšírenia: | 1.   Pomoc podľa tohto nariadenia má sledovať nasledujúce osobitné ciele podľa potrieb každej krajiny a jej programu rozšírenia: |
| (a) | Podpora politických reforiem, okrem iného: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Pomoc podľa tohto nariadenia má sledovať nasledujúce osobitné ciele podľa potrieb každej krajiny prijímajúcej pomoc a jej programu rozšírenia:

1.   Pomoc podľa tohto nariadenia má sledovať nasledujúce osobitné ciele podľa potrieb každej krajiny a jej programu rozšírenia:

(a)

Podpora politických reforiem, okrem iného:

| (a) | Podpora politických reforiem, okrem iného: |
| --- | --- |

(a)

Podpora politických reforiem, okrem iného:

| i) | posilnenie demokratických inštitúcií a právneho štátu vrátane jeho presadzovania; |
| --- | --- |

i)

posilnenie demokratických inštitúcií a právneho štátu vrátane jeho presadzovania;

| i) | posilnenie demokratických inštitúcií a právneho štátu vrátane jeho presadzovania; |
| --- | --- |

i)

posilnenie demokratických inštitúcií a právneho štátu vrátane jeho presadzovania;

| ii) | podpora a ochrana ľudských práv a základných slobôd, zvýšené rešpektovanie práv menšín, podpora rovnosti pohlaví a nediskriminácie a slobody tlače a podpora dobrých susedských vzťahov; |
| --- | --- |

ii)

podpora a ochrana ľudských práv a základných slobôd, zvýšené rešpektovanie práv menšín, podpora rovnosti pohlaví a nediskriminácie a slobody tlače a podpora dobrých susedských vzťahov;

| ii) | podpora a ochrana ľudských práv a základných slobôd, zvýšené rešpektovanie práv menšín, podpora rovnosti pohlaví a nediskriminácie a slobody tlače a podpora dobrých susedských vzťahov; |
| --- | --- |

ii)

podpora a ochrana ľudských práv a základných slobôd, zvýšené rešpektovanie práv menšín, podpora rovnosti pohlaví a nediskriminácie a slobody tlače a podpora dobrých susedských vzťahov;

| iii) | boj proti korupcii a organizovanému zločinu; |
| --- | --- |

iii)

boj proti korupcii a organizovanému zločinu;

| iii) | boj proti korupcii a organizovanému zločinu; |
| --- | --- |

iii)

boj proti korupcii a organizovanému zločinu;

| iv) | reforma verejnej správy a dobrá správa vecí verejných; |
| --- | --- |

iv)

reforma verejnej správy a dobrá správa vecí verejných;

| iv) | reforma verejnej správy a dobrá správa vecí verejných ; |
| --- | --- |

iv)

reforma verejnej správy a dobrá správa vecí verejných ;

| v) | rozvoj občianskej spoločnosti a sociálneho dialógu; |
| --- | --- |

v)

rozvoj občianskej spoločnosti a sociálneho dialógu;

| v) | rozvoj občianskej spoločnosti a sociálneho dialógu; |
| --- | --- |

v)

rozvoj občianskej spoločnosti a sociálneho dialógu;

| vi) | zmierenie, opatrenia na nastolenie mieru a budovanie dôvery. |
| --- | --- |

vi)

zmierenie, opatrenia na nastolenie mieru a budovanie dôvery.

| vi) | zmierenie, opatrenia na nastolenie mieru a budovanie dôvery. |
| --- | --- |

vi)

zmierenie, opatrenia na nastolenie mieru a budovanie dôvery.

Zdôvodnenie

Otázka budovania demokratických kapacít je obzvlášť dôležitá na miestnej a regionálnej úrovni. Práve preto by sa tomuto aspektu mala venovať osobitná pozornosť. Pozmeňovací návrh sa vzťahuje na bod 45 stanoviska.

Pozmeňovací návrh 2

COM(2011) 839 final

Článok 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora Únie na základe tohto nariadenia je v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo súlade s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách. | Podpora Únie na základe tohto nariadenia je v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo súlad s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podpora Únie na základe tohto nariadenia je v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo súlade s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách.

Podpora Únie na základe tohto nariadenia je v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo súlad s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách.

Zdôvodnenie

V niektorých prípadoch môže požiadavka na spolufinancovanie brániť miestnym alebo regionálnym orgánom v partnerských krajinách (ktoré by mali byť hlavnými príjemcami prínosov týchto programov) v predkladaní životaschopných a užitočných projektov. Keďže budovanie demokracie na miestnej úrovni je jednou z priorít programu, malo by byť aj jedným z dôvodov na udelenie výnimky z povinnosti spolufinancovať za určitých okolností.

Pozmeňovací návrh 3

COM(2011) 840 final

Článok 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Cieľom programu pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány v rozvoji je financovanie iniciatív v oblasti rozvoja navrhnutých alebo uskutočnených organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi z partnerských krajín, Únie, potenciálne kandidátskych krajín a kandidátskych krajín, alebo v ich prospech. | 1.   Cieľom programu pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány v rozvoji je financovanie iniciatív v oblasti rozvoja navrhnutých alebo uskutočnených organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi z partnerských krajín, Únie, potenciáln kandidátskych krajín a kandidátskych krajín, alebo v ich prospech. |
| 2.   Podrobný zoznam činností presadzovaných v rámci pomoci Únie podľa tohto článku, ako aj orientačný zoznam kategórií organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, sa nachádza v prílohe V. | 2.   Podrobný zoznam činností presadzovaných v rámci pomoci Únie podľa tohto článku, ako aj orientačný zoznam kategórií organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, sa nachádza v prílohe V. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Cieľom programu pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány v rozvoji je financovanie iniciatív v oblasti rozvoja navrhnutých alebo uskutočnených organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi z partnerských krajín, Únie, potenciálne kandidátskych krajín a kandidátskych krajín, alebo v ich prospech.

1.   Cieľom programu pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány v rozvoji je financovanie iniciatív v oblasti rozvoja navrhnutých alebo uskutočnených organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi z partnerských krajín, Únie, potenciáln kandidátskych krajín a kandidátskych krajín, alebo v ich prospech.

2.   Podrobný zoznam činností presadzovaných v rámci pomoci Únie podľa tohto článku, ako aj orientačný zoznam kategórií organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, sa nachádza v prílohe V.

2.   Podrobný zoznam činností presadzovaných v rámci pomoci Únie podľa tohto článku, ako aj orientačný zoznam kategórií organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, sa nachádza v prílohe V.

Zdôvodnenie

Je dôležité zdôrazniť, že tento program by mal byť sprístupnený tak, aby bola možná spolupráca s „regionálnymi orgánmi“ z partnerských, kandidátskych alebo potenciálne kandidátskych krajín. Zároveň by sa malo zdôrazniť, že organizácie občianskej spoločnosti a miestne alebo regionálne orgány môžu v osobitnom kontexte danej krajiny alebo projektu často zohrávať rozličné úlohy. Tento pozmeňovací návrh sa vzťahuje na bod 25 všeobecných pripomienok stanoviska Výboru regiónov.

Pozmeňovací návrh 4

COM(2011) 838 final

Článok 14

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Referenčná suma na vykonávania tohto nariadenia v období 2014 – 2020 je 14 110 100 000 miliónov EUR (v bežných cenách). Až do 3 % referenčnej sumy sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce medzi krajinami prijímajúcimi pomoc a členskými štátmi EÚ. | 1.   Referenčná suma na vykonávani tohto nariadenia v období 2014 – 2020 je 14 110 100 000 miliónov EUR (v bežných cenách). Až do 3 % referenčnej sumy sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce medzi krajinami prijímajúcimi pomoc a členskými štátmi EÚ. |
| 2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov viacročného finančného rámca Únie. | 2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov viacročného finančného rámca Únie. |
| 3.   Ako sa uvádza v článku 13, ods. 2 nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom podporiť medzinárodný rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych vonkajších nástrojov (nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) vyčlení indikatívna suma 1 812 100 000 EUR na akcie mobility v oblasti vzdelávania vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a naspoluprácu a politický dialóg s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“. | 3.   Ako sa uvádza v článku 13, ods. 2 nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom podporiť medzinárodný rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych vonkajších nástrojov (nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) vyčlení indikatívna suma 1 812 100 000 EUR na akcie mobility v oblasti vzdelávania vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a na spoluprácu a politický dialóg s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“. |
| Financovanie sa sprístupní formou 2 viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom programovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov. | Financovanie sa sprístupní formou 2 viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom programovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Referenčná suma na vykonávania tohto nariadenia v období 2014 – 2020 je 14 110 100 000 miliónov EUR (v bežných cenách). Až do 3 % referenčnej sumy sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce medzi krajinami prijímajúcimi pomoc a členskými štátmi EÚ.

1.   Referenčná suma na vykonávani tohto nariadenia v období 2014 – 2020 je 14 110 100 000 miliónov EUR (v bežných cenách). Až do 3 % referenčnej sumy sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce medzi krajinami prijímajúcimi pomoc a členskými štátmi EÚ.

2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov viacročného finančného rámca Únie.

2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov viacročného finančného rámca Únie.

3.   Ako sa uvádza v článku 13, ods. 2 nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom podporiť medzinárodný rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych vonkajších nástrojov (nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) vyčlení indikatívna suma 1 812 100 000 EUR na akcie mobility v oblasti vzdelávania vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a naspoluprácu a politický dialóg s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“.

3.   Ako sa uvádza v článku 13, ods. 2 nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom podporiť medzinárodný rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych vonkajších nástrojov (nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) vyčlení indikatívna suma 1 812 100 000 EUR na akcie mobility v oblasti vzdelávania vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a na spoluprácu a politický dialóg s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“.

Financovanie sa sprístupní formou 2 viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom programovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov.

Financovanie sa sprístupní formou 2 viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom programovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh má spojitosť s predchádzajúcim pozmeňovacím návrhom – budovanie kapacít na miestnej a regionálnej úrovni by malo byť jednou z priorít, ktoré by sa mali odrážať v prideľovaní finančných príspevkov (na základe bodu 45 všeobecných pripomienok).

Pozmeňovací návrh 5

COM(2011) 839 final

Článok 18

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Finančné krytie, ktoré je k dispozícii na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020, predstavuje 18 182 300 000 EUR (v bežných cenách). Až do 5 % finančného krytia sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). | 1.   Finančné krytie, ktoré je k dispozícii na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020, predstavuje 18 182 300 000 EUR (v bežných cenách). Až do 5 % finančného krytia sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c) |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Finančné krytie, ktoré je k dispozícii na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020, predstavuje 18 182 300 000 EUR (v bežných cenách). Až do 5 % finančného krytia sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c).

1.   Finančné krytie, ktoré je k dispozícii na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020, predstavuje 18 182 300 000 EUR (v bežných cenách). Až do 5 % finančného krytia sa pridelí na programy cezhraničnej spolupráce, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c)

Zdôvodnenie

Rozvoj demokracie na miestnej a regionálnej úrovni je dôležitým predpokladom pre ďalšie prvky uvedených cieľov nástroja. Na projekty v tejto oblasti by sa teda mala vyčleniť určitá finančná pomoc. Tento pozmeňovací návrh sa vzťahuje na bod 34 stanoviska.

V Bruseli 9. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien, COM(2011) 637 final.

1

(2)  Iniciatíva Európa vo svete, resp. Globálna Európa zahŕňa COM(2011) 865, COM(2011) 842, COM(2011) 837, COM(2011) 838, COM(2011) 839, COM(2011) 840, COM(2011) 843 a COM(2011) 844.

2

(3)  Agenda 21 (schválená v roku 1992 v Riu de Janeiro), miléniový samit OSN z roku 2000, Parížska deklarácia z roku 2005, Pusan 2011, rezolúcia Rady Európy č. (2008) 251 o mestskej diplomacii, Fórum rozvojovej spolupráce OSN, ktoré sa bude konať 6. júla 2012.

3

(4)  TAIEX: Program technickej pomoci a výmeny informácií je nástroj na podporu partnerských krajín pri preberaní právnych predpisov EÚ.

4

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/120

---

Stanovisko Výboru regiónov „Preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a verejných údajov“

2012/C 391/12

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta iniciatívu Komisie preskúmať uplatňovanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a sprievodné oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, keďže môžu byť cenným prínosom pre občanov, podniky a verejnú správu a môžu pomôcť vytvárať nové pracovné miesta a zlepšiť kvalitu verejnoprospešných služieb; |
| --- | --- |

—

víta iniciatívu Komisie preskúmať uplatňovanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a sprievodné oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, keďže môžu byť cenným prínosom pre občanov, podniky a verejnú správu a môžu pomôcť vytvárať nové pracovné miesta a zlepšiť kvalitu verejnoprospešných služieb;

| — | zdôrazňuje význam spoločných pravidiel a postupov, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetkých aktérov rovnaké základné pravidlá, že pravidlá pre opakované použitie týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje význam spoločných pravidiel a postupov, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetkých aktérov rovnaké základné pravidlá, že pravidlá pre opakované použitie týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu;

| — | konštatuje, že regionálne orgány patria medzi hlavné cieľové skupiny, pokiaľ ide o opatrenia prijaté v rámci Digitálnej agendy, ktorá zahŕňa preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, a že regionálne orgány hrajú mimoriadne dôležitú úlohu pri ich realizácii; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že regionálne orgány patria medzi hlavné cieľové skupiny, pokiaľ ide o opatrenia prijaté v rámci Digitálnej agendy, ktorá zahŕňa preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, a že regionálne orgány hrajú mimoriadne dôležitú úlohu pri ich realizácii;

| — | sa domnieva, že je dôležité, aby sa pri opakovanom použití údajov verejného sektora v plnej miere dodržiavali európske a vnútroštátne právne predpisy o ochrane súkromia. Využívanie otvoreného prístupu k údajom musí takisto rešpektovať práva duševného vlastníctva tretích strán a zaručiť, že pri prepájaní verejne prístupných údajov pri ich opätovnom využívaní na komerčné účely budú dodržiavané rovnaké normy ochrany údajov a súkromia, ako tie, ktoré musí dodržiavať pri svojich údajoch verejný sektor. |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že je dôležité, aby sa pri opakovanom použití údajov verejného sektora v plnej miere dodržiavali európske a vnútroštátne právne predpisy o ochrane súkromia. Využívanie otvoreného prístupu k údajom musí takisto rešpektovať práva duševného vlastníctva tretích strán a zaručiť, že pri prepájaní verejne prístupných údajov pri ich opätovnom využívaní na komerčné účely budú dodržiavané rovnaké normy ochrany údajov a súkromia, ako tie, ktoré musí dodržiavať pri svojich údajoch verejný sektor.

| Spravodajkyňa | Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka mestského zastupiteľstva, Kerava |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora
  COM(2011) 877 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Otvorený prístup k údajom Motor inovácie, rastu a transparentnej správy vecí verejných
  COM(2011) 882 final |

Spravodajkyňa

Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka mestského zastupiteľstva, Kerava

Referenčné dokumenty

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora

COM(2011) 877 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Otvorený prístup k údajom Motor inovácie, rastu a transparentnej správy vecí verejných

COM(2011) 882 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

| 1. | víta iniciatívu Komisie preskúmať uplatňovanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a sprievodné oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, keďže môžu byť cenným prínosom pre občanov, podniky a verejnú správu a môžu pomôcť vytvárať nové pracovné miesta a zlepšiť kvalitu verejnoprospešných služieb (1); |
| --- | --- |

1.

víta iniciatívu Komisie preskúmať uplatňovanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a sprievodné oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, keďže môžu byť cenným prínosom pre občanov, podniky a verejnú správu a môžu pomôcť vytvárať nové pracovné miesta a zlepšiť kvalitu verejnoprospešných služieb (1);

| 2. | konštatuje, že cieľom súčasnej smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktorá bola prijatá v roku 2003, bolo uľahčiť opakované použitie týchto informácií na komerčné účely v celej Únii vytvorením základných podmienok na uľahčenie ich opakovaného použitia. Smernica o opakovanom použití informácií verejného sektora takisto obsahuje ustanovenia o nediskriminácii, spoplatňovaní, výhradných dohodách, transparentnosti, vydávaní licencií a o praktických nástrojoch na uľahčenie vyhľadávania a opakovaného použitia verejných dokumentov. Mestá a regióny sú súčasne aktérmi a poskytovateľmi takýchto dokumentov; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že cieľom súčasnej smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktorá bola prijatá v roku 2003, bolo uľahčiť opakované použitie týchto informácií na komerčné účely v celej Únii vytvorením základných podmienok na uľahčenie ich opakovaného použitia. Smernica o opakovanom použití informácií verejného sektora takisto obsahuje ustanovenia o nediskriminácii, spoplatňovaní, výhradných dohodách, transparentnosti, vydávaní licencií a o praktických nástrojoch na uľahčenie vyhľadávania a opakovaného použitia verejných dokumentov. Mestá a regióny sú súčasne aktérmi a poskytovateľmi takýchto dokumentov;

| 3. | zdôrazňuje, že Komisia vo svojom oznámení z roku 2011 o otvorenom prístupe k údajom konštatuje, že napriek dosiahnutému pokroku pretrváva celý rad prekážok v súvislosti s použitím informácií verejného sektora, konkrétne nezohľadnenie ich hospodárskych možností, nedostatok informácií o dostupnosti informácií verejného sektora, technické a praktické otázky brániace opakovanému použitiu; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že Komisia vo svojom oznámení z roku 2011 o otvorenom prístupe k údajom konštatuje, že napriek dosiahnutému pokroku pretrváva celý rad prekážok v súvislosti s použitím informácií verejného sektora, konkrétne nezohľadnenie ich hospodárskych možností, nedostatok informácií o dostupnosti informácií verejného sektora, technické a praktické otázky brániace opakovanému použitiu;

| 4. | konštatuje, že preskúmanie smernice je teda súčasťou Digitálnej agendy pre Európu, ktorá je súčasťou stratégie Európa 2020 a ktorej cieľom je vytvoriť v Európe „inteligentné, udržateľné a inkluzívne hospodárstvo, ktoré nám zabezpečí vysokú mieru zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti (2)“; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že preskúmanie smernice je teda súčasťou Digitálnej agendy pre Európu, ktorá je súčasťou stratégie Európa 2020 a ktorej cieľom je vytvoriť v Európe „inteligentné, udržateľné a inkluzívne hospodárstvo, ktoré nám zabezpečí vysokú mieru zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti (2)“;

| 5. | zdôrazňuje, že najväčšou výzvou pre Európu v blízkej budúcnosti bude vytvárať hospodársky rast a zároveň podporovať udržateľný rozvoj. Medzi týmito cieľmi existuje protiklad, pretože v stratégii Európa 2020 sa udržateľný rozvoj uvádza ako hlavná priorita. Pod udržateľným rozvojom sa rozumie rozvoj, ktorý spĺňa potreby modernej spoločnosti bez toho, aby robil kompromisy, za ktoré budú platiť budúce generácie. Digitálne hospodárstvo má najväčší potenciál na vytváranie udržateľného rastu (3); |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že najväčšou výzvou pre Európu v blízkej budúcnosti bude vytvárať hospodársky rast a zároveň podporovať udržateľný rozvoj. Medzi týmito cieľmi existuje protiklad, pretože v stratégii Európa 2020 sa udržateľný rozvoj uvádza ako hlavná priorita. Pod udržateľným rozvojom sa rozumie rozvoj, ktorý spĺňa potreby modernej spoločnosti bez toho, aby robil kompromisy, za ktoré budú platiť budúce generácie. Digitálne hospodárstvo má najväčší potenciál na vytváranie udržateľného rastu (3);

| 6. | zdôrazňuje, že opakované použitie informácií verejného sektora na komerčné i nekomerčné účely má veľký význam, rovnako ako investície do výskumu zameraného na podporu špecifických činností a rozvoja budúcich aplikácií na zvýšenie hodnoty oblasti informačných a komunikačných technológií (4); |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že opakované použitie informácií verejného sektora na komerčné i nekomerčné účely má veľký význam, rovnako ako investície do výskumu zameraného na podporu špecifických činností a rozvoja budúcich aplikácií na zvýšenie hodnoty oblasti informačných a komunikačných technológií (4);

| 7. | zdôrazňuje význam spoločných pravidiel a postupov, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetkých aktérov rovnaké základné pravidlá, že pravidlá pre opakované použitie týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu (5); |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje význam spoločných pravidiel a postupov, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetkých aktérov rovnaké základné pravidlá, že pravidlá pre opakované použitie týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu (5);

| 8. | konštatuje, že regionálne orgány patria medzi hlavné cieľové skupiny, pokiaľ ide o opatrenia prijaté v rámci Digitálnej agendy, ktorá zahŕňa preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, a že regionálne orgány hrajú mimoriadne dôležitú úlohu pri ich realizácii (6); |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že regionálne orgány patria medzi hlavné cieľové skupiny, pokiaľ ide o opatrenia prijaté v rámci Digitálnej agendy, ktorá zahŕňa preskúmanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a oznámenie o otvorenom prístupe k údajom, a že regionálne orgány hrajú mimoriadne dôležitú úlohu pri ich realizácii (6);

| 9. | konštatuje, že verejné orgány obstarávajú, zhromažďujú a majú v držbe nesmierne množstvo informácií a obsahu. Informácie verejného sektora sú významným primárnym materiálom pre produkty a služby s digitálnym obsahom s nesmiernym a doteraz nevyužitým potenciálom v Európskej únii; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že verejné orgány obstarávajú, zhromažďujú a majú v držbe nesmierne množstvo informácií a obsahu. Informácie verejného sektora sú významným primárnym materiálom pre produkty a služby s digitálnym obsahom s nesmiernym a doteraz nevyužitým potenciálom v Európskej únii;

| 10. | zdôrazňuje, že v záujme rozvoja trhu pre opakované použitie informácií verejného sektora je potrebné prehodnotiť exkluzívne zmluvy orgánov verejnej správy a súkromných firiem a realizovať politiky uplatňujúce také modely udeľovania licencií a spoplatňovania, ktoré by uľahčili a optimalizovali opakované použitie informácií verejného sektora a pritom zabezpečiť financovanie archivácie a aktualizácie dokumentov. Je tiež dôležité zohľadniť a objasniť, ako by sa mechanizmy, spomedzi ktorých sa už mnohé využívajú na riadenie verejných informácií a ich riadenie, mohli zorganizovať tak, aby mali čo najviac spoločného a dali sa tak v čo najväčšej miere využívať synergie (7); |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že v záujme rozvoja trhu pre opakované použitie informácií verejného sektora je potrebné prehodnotiť exkluzívne zmluvy orgánov verejnej správy a súkromných firiem a realizovať politiky uplatňujúce také modely udeľovania licencií a spoplatňovania, ktoré by uľahčili a optimalizovali opakované použitie informácií verejného sektora a pritom zabezpečiť financovanie archivácie a aktualizácie dokumentov. Je tiež dôležité zohľadniť a objasniť, ako by sa mechanizmy, spomedzi ktorých sa už mnohé využívajú na riadenie verejných informácií a ich riadenie, mohli zorganizovať tak, aby mali čo najviac spoločného a dali sa tak v čo najväčšej miere využívať synergie (7);

| 11. | sa domnieva, že je potrebné určiť spôsob, akým sa bude objektívne stanovovať hospodárska hodnota informácií vzhľadom na ich verejnú povahu a prepojenie s inštitúciami verejnej správy (8); |
| --- | --- |

11.

sa domnieva, že je potrebné určiť spôsob, akým sa bude objektívne stanovovať hospodárska hodnota informácií vzhľadom na ich verejnú povahu a prepojenie s inštitúciami verejnej správy (8);

| 12. | zdôrazňuje, že užšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov by umožnilo naplno využiť potenciál opakovaného použitia informácií verejného sektora, keďže miestne a regionálne orgány by mohli výraznou mierou prispieť k podpore takéhoto použitia s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a vytvoriť nové pracovné miesta (9); |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že užšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov by umožnilo naplno využiť potenciál opakovaného použitia informácií verejného sektora, keďže miestne a regionálne orgány by mohli výraznou mierou prispieť k podpore takéhoto použitia s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a vytvoriť nové pracovné miesta (9);

| 13. | povzbudzuje politických predstaviteľov na miestnej a regionálnej úrovni, aby zvážili, akým spôsobom môžu miestne a regionálne orgány podporiť otvorený prístup k verejným údajom a opakované použitie informácií; |
| --- | --- |

13.

povzbudzuje politických predstaviteľov na miestnej a regionálnej úrovni, aby zvážili, akým spôsobom môžu miestne a regionálne orgány podporiť otvorený prístup k verejným údajom a opakované použitie informácií;

| 14. | sa domnieva, že je dôležité, aby sa pri opakovanom použití údajov verejného sektora v plnej miere dodržiavali európske a vnútroštátne právne predpisy o ochrane súkromia. Využívanie otvoreného prístupu k údajom musí takisto rešpektovať práva duševného vlastníctva tretích strán a zaručiť, že pri prepájaní verejne prístupných údajov pri ich opätovnom využívaní na komerčné účely budú dodržiavané rovnaké normy ochrany údajov a súkromia, ako tie, ktoré musí dodržiavať pri svojich údajoch verejný sektor; |
| --- | --- |

14.

sa domnieva, že je dôležité, aby sa pri opakovanom použití údajov verejného sektora v plnej miere dodržiavali európske a vnútroštátne právne predpisy o ochrane súkromia. Využívanie otvoreného prístupu k údajom musí takisto rešpektovať práva duševného vlastníctva tretích strán a zaručiť, že pri prepájaní verejne prístupných údajov pri ich opätovnom využívaní na komerčné účely budú dodržiavané rovnaké normy ochrany údajov a súkromia, ako tie, ktoré musí dodržiavať pri svojich údajoch verejný sektor;

| 15. | zdôrazňuje potrebu zapojiť miestne a regionálne orgány do širokej spolupráce na zlepšenie interoperability systémov verejnej správy a zefektívnenie poskytovania verejných služieb (10); |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje potrebu zapojiť miestne a regionálne orgány do širokej spolupráce na zlepšenie interoperability systémov verejnej správy a zefektívnenie poskytovania verejných služieb (10);

Zásady smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora

| 16. | konštatuje, že preskúmaná stratégia Komisie pre verejné údaje sa zakladá na troch vzájomne sa dopĺňajúcich politických líniách:






  — | prispôsobenie právneho rámca pre opakované použitie údajov, |
| --- | --- | --- |

16.

konštatuje, že preskúmaná stratégia Komisie pre verejné údaje sa zakladá na troch vzájomne sa dopĺňajúcich politických líniách:

—

prispôsobenie právneho rámca pre opakované použitie údajov,

| — | mobilizovanie nástrojov financovania na podporu verejných údajov a opatrenia na ich šírenie, ako napr. vytvorenie európskych dátových portálov, |
| --- | --- |

—

mobilizovanie nástrojov financovania na podporu verejných údajov a opatrenia na ich šírenie, ako napr. vytvorenie európskych dátových portálov,

| — | uľahčenie koordinácie a výmena skúseností medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

uľahčenie koordinácie a výmena skúseností medzi členskými štátmi.

| 17. | konštatuje, že preskúmanie smernice zavádza zásadu, že všetky verejné informácie, na ktoré sa výslovne nevzťahuje jedna z výnimiek, sa môžu opakovane použiť na obchodné i neobchodné účely; |
| --- | --- |

17.

konštatuje, že preskúmanie smernice zavádza zásadu, že všetky verejné informácie, na ktoré sa výslovne nevzťahuje jedna z výnimiek, sa môžu opakovane použiť na obchodné i neobchodné účely;

| 18. | zdôrazňuje, že tento návrh, ktorý rozširuje rozsah uplatňovania smernice na knižnice (vrátane univerzitných knižníc), archívy a múzeá, by mal zohľadňovať osobitnú úlohu týchto inštitúcií, ktorých archívy sú prístupné verejnosti. Poukazuje na to, že rozšírenie oblasti pôsobnosti smernice by malo mať čo najmenšie finančné dôsledky a nemalo by to pre tieto inštitúcie nepredstavovalo veľké administratívne zaťaženie či podstatné dodatočné náklady. Zdôrazňuje, že hoci by kultúrne inštitúcie nemali byť nútené digitalizovať, navrhnutý spôsob stanovovania poplatkov prevyšujúcich sumu okrajových nákladov by nemal mať v dôsledku vysokých nákladov na digitalizáciu a ukladanie údajov, či obmedzenia možnosti získavať finančné prostriedky negatívne účinky na úsilie, ktoré vyvíjajú uvedené orgány v oblasti digitalizácie a dlhodobej archivácie; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že tento návrh, ktorý rozširuje rozsah uplatňovania smernice na knižnice (vrátane univerzitných knižníc), archívy a múzeá, by mal zohľadňovať osobitnú úlohu týchto inštitúcií, ktorých archívy sú prístupné verejnosti. Poukazuje na to, že rozšírenie oblasti pôsobnosti smernice by malo mať čo najmenšie finančné dôsledky a nemalo by to pre tieto inštitúcie nepredstavovalo veľké administratívne zaťaženie či podstatné dodatočné náklady. Zdôrazňuje, že hoci by kultúrne inštitúcie nemali byť nútené digitalizovať, navrhnutý spôsob stanovovania poplatkov prevyšujúcich sumu okrajových nákladov by nemal mať v dôsledku vysokých nákladov na digitalizáciu a ukladanie údajov, či obmedzenia možnosti získavať finančné prostriedky negatívne účinky na úsilie, ktoré vyvíjajú uvedené orgány v oblasti digitalizácie a dlhodobej archivácie;

| 19. | zdôrazňuje, že návrh takisto obmedzuje výšku poplatku, ktorý je možné účtovať za poskytnutie informácie verejného sektora, ktorý však nemôže byť vyšší ako výška okrajových nákladov na reprodukciu a šírenie. Vo výnimočných prípadoch, ak verejný orgán generuje podstatnú časť prevádzkových nákladov súvisiacich s výkonom svojej verejnej úlohy pomocou využívania svojich práv duševného vlastníctva, je možné účtovať viac ako je výška nákladov na produkovanie a šírenie informácie. Navrhuje, aby bolo možné pri stanovovaní poplatkov vo všeobecnosti zohľadniť aj náklady, ktoré vznikajú pri plnení požiadaviek smernice PSI; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že návrh takisto obmedzuje výšku poplatku, ktorý je možné účtovať za poskytnutie informácie verejného sektora, ktorý však nemôže byť vyšší ako výška okrajových nákladov na reprodukciu a šírenie. Vo výnimočných prípadoch, ak verejný orgán generuje podstatnú časť prevádzkových nákladov súvisiacich s výkonom svojej verejnej úlohy pomocou využívania svojich práv duševného vlastníctva, je možné účtovať viac ako je výška nákladov na produkovanie a šírenie informácie. Navrhuje, aby bolo možné pri stanovovaní poplatkov vo všeobecnosti zohľadniť aj náklady, ktoré vznikajú pri plnení požiadaviek smernice PSI;

| 20. | konštatuje, že podľa znenia návrhu sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili dohľad nezávislého orgánu zodpovedného za opakované použitie informácií verejného sektora. Nepovažuje za potrebné vytvárať takýto orgán, ak v členských štátoch existujú dostatočné opatrenia, ktoré zabezpečujú dozor nad verejným sektorom. Členské štáty musia každoročne predkladať Komisii správu o situácii v súvislosti s opakovaným použitím informácií verejného sektora a o postupoch a opatreniach na ich zabezpečenie; |
| --- | --- |

20.

konštatuje, že podľa znenia návrhu sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili dohľad nezávislého orgánu zodpovedného za opakované použitie informácií verejného sektora. Nepovažuje za potrebné vytvárať takýto orgán, ak v členských štátoch existujú dostatočné opatrenia, ktoré zabezpečujú dozor nad verejným sektorom. Členské štáty musia každoročne predkladať Komisii správu o situácii v súvislosti s opakovaným použitím informácií verejného sektora a o postupoch a opatreniach na ich zabezpečenie;

| 21. | konštatuje, že Komisia má v úmysle spolupracovať s členskými štátmi, orgánmi verejného sektora a regionálnymi zbernými miestami s cieľom vytvoriť celoeurópsky dátový portál, ktorý bude ponúkať priamy prístup ku škále súborov údajov z celého územia EÚ vrátane údajov dostupných cez portál Komisie; |
| --- | --- |

21.

konštatuje, že Komisia má v úmysle spolupracovať s členskými štátmi, orgánmi verejného sektora a regionálnymi zbernými miestami s cieľom vytvoriť celoeurópsky dátový portál, ktorý bude ponúkať priamy prístup ku škále súborov údajov z celého územia EÚ vrátane údajov dostupných cez portál Komisie;

| 22. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby vo svojich programoch financovania podporila opatrenia na podporu otvoreného prístupu k verejným údajom a aby pritom zohľadnila miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

22.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby vo svojich programoch financovania podporila opatrenia na podporu otvoreného prístupu k verejným údajom a aby pritom zohľadnila miestne a regionálne samosprávy;

| 23. | naliehavo žiada verejné orgány, aby podľa možnosti zverejňovali údaje v strojovo čitateľnom formáte, zároveň však konštatuje, že smernica takúto požiadavku nestanovuje. To by malo byť jasne uvedené aj v odôvodneniach smernice; |
| --- | --- |

23.

naliehavo žiada verejné orgány, aby podľa možnosti zverejňovali údaje v strojovo čitateľnom formáte, zároveň však konštatuje, že smernica takúto požiadavku nestanovuje. To by malo byť jasne uvedené aj v odôvodneniach smernice;

Možnosti

| 24. | sa domnieva, že opakované použitie informácií verejného sektora prospieva spoločnosti ako celku. Rozvoj nových postupov, pri ktorých sa využívajú prepojené otvorené údaje je krokom smerom k postupom pri službách zameraných na užívateľa. Poukazuje na to, že ďalším prínosom môžu byť inovatívne služby, nové obchodné modely a väčšia účinnosť verejného sektora (11); |
| --- | --- |

24.

sa domnieva, že opakované použitie informácií verejného sektora prospieva spoločnosti ako celku. Rozvoj nových postupov, pri ktorých sa využívajú prepojené otvorené údaje je krokom smerom k postupom pri službách zameraných na užívateľa. Poukazuje na to, že ďalším prínosom môžu byť inovatívne služby, nové obchodné modely a väčšia účinnosť verejného sektora (11);

| 25. | konštatuje, že štúdie Komisie poukazujú na to, že prístup k informáciám verejného sektora stimuluje hospodársky rast a vytvára nové obchodné príležitosti aj pre malé a stredné podniky nezávisle od ich polohy. V tejto súvislosti by sa malo podporovať najmä zapájanie MSP do opakovaného používania týchto informácií, ako aj zabezpečiť refinancovanie potrebné na zostavenie, archiváciu a aktualizáciu dokumentov verejného sektora; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že štúdie Komisie poukazujú na to, že prístup k informáciám verejného sektora stimuluje hospodársky rast a vytvára nové obchodné príležitosti aj pre malé a stredné podniky nezávisle od ich polohy. V tejto súvislosti by sa malo podporovať najmä zapájanie MSP do opakovaného používania týchto informácií, ako aj zabezpečiť refinancovanie potrebné na zostavenie, archiváciu a aktualizáciu dokumentov verejného sektora;

| 26. | konštatuje, že opakované použitie verejných informácii a význam prístupu k verejným údajom pre podniky môže mať pozitívny vplyv na rozvoj celého regiónu; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že opakované použitie verejných informácii a význam prístupu k verejným údajom pre podniky môže mať pozitívny vplyv na rozvoj celého regiónu;

| 27. | konštatuje, že štúdie, ktoré vypracovala Komisia, ako aj iné medzinárodné štúdie podporujú názor, že spoločenské a makroekonomické výhody vyplývajúce zo sprístupnenia zdrojov verejných údajov na ich opakované použitie podľa konzervatívneho odhadu vo výraznej miere prevyšujú straty z budúcich príjmov z predaja. Možno však bude potrebné cielené (podporné) opatrenie zo strany Európskej únie, aby bolo pri súčasných a v blízkej budúcnosti naďalej predpokladaných prísnych rozpočtových pravidlách na splnenie požiadaviek PSI možné plniť dodatočné úlohy aj napriek klesajúcim príjmov; |
| --- | --- |

27.

konštatuje, že štúdie, ktoré vypracovala Komisia, ako aj iné medzinárodné štúdie podporujú názor, že spoločenské a makroekonomické výhody vyplývajúce zo sprístupnenia zdrojov verejných údajov na ich opakované použitie podľa konzervatívneho odhadu vo výraznej miere prevyšujú straty z budúcich príjmov z predaja. Možno však bude potrebné cielené (podporné) opatrenie zo strany Európskej únie, aby bolo pri súčasných a v blízkej budúcnosti naďalej predpokladaných prísnych rozpočtových pravidlách na splnenie požiadaviek PSI možné plniť dodatočné úlohy aj napriek klesajúcim príjmov;

| 28. | konštatuje, že ekonomická hodnota informácie závisí od jej obsahu. Hospodárske výhody a nové inovácie vznikajú najmä kombináciou informácií, napr. informácií geografickej povahy, so služobnými informáciami; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že ekonomická hodnota informácie závisí od jej obsahu. Hospodárske výhody a nové inovácie vznikajú najmä kombináciou informácií, napr. informácií geografickej povahy, so služobnými informáciami;

| 29. | konštatuje, že otvorenie prístupu k informáciám verejného sektora, aby sa mohli opakovane použiť, bude mať pozitívny vplyv na transparentnosť, efektívnosť verejných orgánov a ich povinnosť preberať zodpovednosť, prispeje k posilneniu úlohy občana a podporí demokraciu. Informácie teda budú overiteľné a transparentné; |
| --- | --- |

29.

konštatuje, že otvorenie prístupu k informáciám verejného sektora, aby sa mohli opakovane použiť, bude mať pozitívny vplyv na transparentnosť, efektívnosť verejných orgánov a ich povinnosť preberať zodpovednosť, prispeje k posilneniu úlohy občana a podporí demokraciu. Informácie teda budú overiteľné a transparentné;

| 30. | zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom zlepšuje poznatky, na ktorých sa zakladá prijímanie rozhodnutí a ich kvalita, napr. pri rozhodovaní založenom na informáciách v oblasti dopravy, využívania pôdy a vo sférach spojených so zmenou klímy; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom zlepšuje poznatky, na ktorých sa zakladá prijímanie rozhodnutí a ich kvalita, napr. pri rozhodovaní založenom na informáciách v oblasti dopravy, využívania pôdy a vo sférach spojených so zmenou klímy;

| 31. | konštatuje, že zdroje verejných údajov a distribuované riešenie problémov využívajúce zapojenie verejnosti, tzv. „crowd-sourcing“, ponúkajú pre miestne médiá vynikajúcu príležitosť na to, aby sa rozhodovanie na miestnej úrovni prezentovalo zrozumiteľným a zaujímavým spôsobom; |
| --- | --- |

31.

konštatuje, že zdroje verejných údajov a distribuované riešenie problémov využívajúce zapojenie verejnosti, tzv. „crowd-sourcing“, ponúkajú pre miestne médiá vynikajúcu príležitosť na to, aby sa rozhodovanie na miestnej úrovni prezentovalo zrozumiteľným a zaujímavým spôsobom;

| 32. | zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom umožňuje poskytovať nákladovo efektívnejšie verejné elektronické služby a domnieva sa, že sa uchová menej duplicitných informácií; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom umožňuje poskytovať nákladovo efektívnejšie verejné elektronické služby a domnieva sa, že sa uchová menej duplicitných informácií;

| 33. | zdôrazňuje, že prostredníctvom rozsiahleho sprístupnenia verejných údajov na ich opakované použitie sa vytvoria nielen nové obchodné aktivity, ale verejné orgány budú mať tiež možnosť rozvíjať vlastné systémy a postupy a rozvíjať rozhrania medzi týmito systémami; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že prostredníctvom rozsiahleho sprístupnenia verejných údajov na ich opakované použitie sa vytvoria nielen nové obchodné aktivity, ale verejné orgány budú mať tiež možnosť rozvíjať vlastné systémy a postupy a rozvíjať rozhrania medzi týmito systémami;

| 34. | konštatuje, že mnohé produkty a služby založené na informáciách verejného sektora majú cezhraničný charakter a domnieva sa, že by sa malo uľahčiť poskytovanie služieb zo strany podnikov v celej EÚ; |
| --- | --- |

34.

konštatuje, že mnohé produkty a služby založené na informáciách verejného sektora majú cezhraničný charakter a domnieva sa, že by sa malo uľahčiť poskytovanie služieb zo strany podnikov v celej EÚ;

| 35. | zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom pomôže zlepšiť podmienky fungovania účinného digitálneho vnútorného trhu, ktorý spotrebiteľom môže ponúknuť ľahký, bezpečný a pružný prístup k legálnym digitálnym obsahom a službám (12); |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom pomôže zlepšiť podmienky fungovania účinného digitálneho vnútorného trhu, ktorý spotrebiteľom môže ponúknuť ľahký, bezpečný a pružný prístup k legálnym digitálnym obsahom a službám (12);

| 36. | konštatuje, že občania EÚ (spotrebitelia aj podnikatelia, pracovníci v tvorivých odvetviach a v informačnom odvetví) budú profitovať z rozvíjajúceho sa digitálneho vnútorného trhu a zo služieb a informačných produktov, ktoré poskytuje otvorený prístup k verejným údajom (13); |
| --- | --- |

36.

konštatuje, že občania EÚ (spotrebitelia aj podnikatelia, pracovníci v tvorivých odvetviach a v informačnom odvetví) budú profitovať z rozvíjajúceho sa digitálneho vnútorného trhu a zo služieb a informačných produktov, ktoré poskytuje otvorený prístup k verejným údajom (13);

| 37. | zdôrazňuje, že miestni prevádzkovatelia z verejného sektora často nemajú k dispozícii postačujúce zdroje, know-how alebo finančné prostriedky na rozvoj inovácií služieb riadených užívateľmi. Miestni a regionálni prevádzkovatelia by sa mali podporiť a povzbudiť v tom, aby údaje verejného sektora, ktoré sú už sprístupnené na opakované použitie, optimalizovali pre realizátorov a podniky, aj pre MSP, čím by sa poskytli nové obchodné príležitosti a vytvorili pracovné miesta a zároveň by sa potenciálne vytvorili úplne nové digitálne služby, z ktorých by možno mohol profitovať aj miestny a regionálny verejný sektor; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje, že miestni prevádzkovatelia z verejného sektora často nemajú k dispozícii postačujúce zdroje, know-how alebo finančné prostriedky na rozvoj inovácií služieb riadených užívateľmi. Miestni a regionálni prevádzkovatelia by sa mali podporiť a povzbudiť v tom, aby údaje verejného sektora, ktoré sú už sprístupnené na opakované použitie, optimalizovali pre realizátorov a podniky, aj pre MSP, čím by sa poskytli nové obchodné príležitosti a vytvorili pracovné miesta a zároveň by sa potenciálne vytvorili úplne nové digitálne služby, z ktorých by možno mohol profitovať aj miestny a regionálny verejný sektor;

| 38. | konštatuje, že zabezpečenie dodávok prírodných zdrojov a obmedzenie uhlíkovej stopy sú kľúčovými aspektmi udržateľného rozvoja, ktoré však obmedzujú rast založený na výrobe. Hospodársky rast Európy sa preto musí zakladať na niečom inom, ako na zvyšovaní výroby spotrebného tovaru. Produkty a služby, ktoré sa môžu vyrábať a predávať digitálne, môžu vytvárať rast ktorý by menej zaťažoval prírodné zdroje.. Zdôrazňuje však, že pribúdaním digitálnych postupov – v neposlednom rade tým, že sa budú využívať tovary a služby, po ktorých doteraz nebol dopyt – sa zvýši aj spotreba energie a tých zdrojov, ktoré sú potrebné na výrobu digitálnych nosičov; |
| --- | --- |

38.

konštatuje, že zabezpečenie dodávok prírodných zdrojov a obmedzenie uhlíkovej stopy sú kľúčovými aspektmi udržateľného rozvoja, ktoré však obmedzujú rast založený na výrobe. Hospodársky rast Európy sa preto musí zakladať na niečom inom, ako na zvyšovaní výroby spotrebného tovaru. Produkty a služby, ktoré sa môžu vyrábať a predávať digitálne, môžu vytvárať rast ktorý by menej zaťažoval prírodné zdroje.. Zdôrazňuje však, že pribúdaním digitálnych postupov – v neposlednom rade tým, že sa budú využívať tovary a služby, po ktorých doteraz nebol dopyt – sa zvýši aj spotreba energie a tých zdrojov, ktoré sú potrebné na výrobu digitálnych nosičov;

| 39. | konštatuje, že otvorený prístup k verejným údajom vytvára nové možnosti pre rozvoj inovatívnej digitálnej obchodnej činnosti. Vzhľadom na to, že informácie verejných orgánov sú v čoraz väčšom rozsahu prístupné pre opakované využitie v strojovo čitateľnom formáte, spoločnosti môžu vyvinúť a ponúknuť nové typy služieb využívajúce takéto informácie. Informácie slúžia rozhraniam a automatizované overovanie údajov znižuje objem manuálne uchovávaných údajov a korekčné práce; |
| --- | --- |

39.

konštatuje, že otvorený prístup k verejným údajom vytvára nové možnosti pre rozvoj inovatívnej digitálnej obchodnej činnosti. Vzhľadom na to, že informácie verejných orgánov sú v čoraz väčšom rozsahu prístupné pre opakované využitie v strojovo čitateľnom formáte, spoločnosti môžu vyvinúť a ponúknuť nové typy služieb využívajúce takéto informácie. Informácie slúžia rozhraniam a automatizované overovanie údajov znižuje objem manuálne uchovávaných údajov a korekčné práce;

| 40. | zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom môže vytvárať inovácie nielen pre podniky, ale aj zo strany verejných orgánov, výskumných ústavov, tretieho sektora a jednotlivcov; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje, že otvorený prístup k verejným údajom môže vytvárať inovácie nielen pre podniky, ale aj zo strany verejných orgánov, výskumných ústavov, tretieho sektora a jednotlivcov;

| 41. | zdôrazňuje, že rozsiahlejšie využívanie informácií so sebou prináša znásobenie hospodárskych a spoločenských účinkov, napr. prostredníctvom zvyšovania objemu zdrojov obsahujúcich údaje, ktoré sú dostupné v oblasti výskumu a vzdelávania; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje, že rozsiahlejšie využívanie informácií so sebou prináša znásobenie hospodárskych a spoločenských účinkov, napr. prostredníctvom zvyšovania objemu zdrojov obsahujúcich údaje, ktoré sú dostupné v oblasti výskumu a vzdelávania;

| 42. | konštatuje, že z otvoreného prístupu k verejným údajom na ich opakované použitie profituje cestovný ruch, vďaka čomu je možné, aby sa turistom ľahšie poskytovali služby a informácie týkajúce sa danej destinácie v ich vlastnom jazyku; |
| --- | --- |

42.

konštatuje, že z otvoreného prístupu k verejným údajom na ich opakované použitie profituje cestovný ruch, vďaka čomu je možné, aby sa turistom ľahšie poskytovali služby a informácie týkajúce sa danej destinácie v ich vlastnom jazyku;

| 43. | konštatuje, že opakované používanie dostupných informácií pomáha zlepšovať potenciál IKT, pokiaľ ide o zvýšenie energetickej účinnosti, a tým aj konkurencieschopnosť Európskej únie, ako aj zlepšovať obchodné príležitosti na miestnej a regionálnej úrovni (14); |
| --- | --- |

43.

konštatuje, že opakované používanie dostupných informácií pomáha zlepšovať potenciál IKT, pokiaľ ide o zvýšenie energetickej účinnosti, a tým aj konkurencieschopnosť Európskej únie, ako aj zlepšovať obchodné príležitosti na miestnej a regionálnej úrovni (14);

| 44. | zdôrazňuje, že pri realizácii rámcového programu EÚ Horizont 2020 by sa mali zohľadniť aj inovačné možnosti, ktoré ponúka otvorený prístup k verejným informáciám; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje, že pri realizácii rámcového programu EÚ Horizont 2020 by sa mali zohľadniť aj inovačné možnosti, ktoré ponúka otvorený prístup k verejným informáciám;

| 45. | víta skutočnosť, že v období rokov 2014 – 2020 bude financovanie európskych infraštruktúr elektronických služieb pre verejné údaje pochádzať z nástroja „Spájame Európu“. Pri vyčlenení finančných prostriedkov je takisto dôležité zohľadniť potreby miestnych a regionálnych orgánov a výzvy, ktorým tieto orgány budú čeliť v súvislosti so sprístupnením zdrojov údajov na ich opakované použitie; |
| --- | --- |

45.

víta skutočnosť, že v období rokov 2014 – 2020 bude financovanie európskych infraštruktúr elektronických služieb pre verejné údaje pochádzať z nástroja „Spájame Európu“. Pri vyčlenení finančných prostriedkov je takisto dôležité zohľadniť potreby miestnych a regionálnych orgánov a výzvy, ktorým tieto orgány budú čeliť v súvislosti so sprístupnením zdrojov údajov na ich opakované použitie;

Výzvy

| 46. | sa domnieva, že ak verejné orgány generujú podstatnú časť prevádzkových nákladov súvisiacich s výkonom ich verejnej úlohy pomocou využívania ich práv duševného vlastníctva, je dôležité, aby si mohli účtovať poplatok za opakované použitie dokumentov, ktorý je vyšší ako sú okrajové náklady; |
| --- | --- |

46.

sa domnieva, že ak verejné orgány generujú podstatnú časť prevádzkových nákladov súvisiacich s výkonom ich verejnej úlohy pomocou využívania ich práv duševného vlastníctva, je dôležité, aby si mohli účtovať poplatok za opakované použitie dokumentov, ktorý je vyšší ako sú okrajové náklady;

| 47. | konštatuje, že miestne a regionálne orgány môžu mať ešte stále problémy s prístupom, zberom, spracovaním a opakovaným použitím údajov pochádzajúcich od vnútroštátnych orgánov. Miestne, regionálne a vnútroštátne orgány by preto mali užšie spolupracovať s cieľom efektívnejšie využívať zdroje verejných údajov; |
| --- | --- |

47.

konštatuje, že miestne a regionálne orgány môžu mať ešte stále problémy s prístupom, zberom, spracovaním a opakovaným použitím údajov pochádzajúcich od vnútroštátnych orgánov. Miestne, regionálne a vnútroštátne orgány by preto mali užšie spolupracovať s cieľom efektívnejšie využívať zdroje verejných údajov;

| 48. | sa domnieva, že by sa mala venovať osobitná pozornosť tomu, s akými typickými prekážkami a problémami sa stretávajú miestne a regionálne orgány a realizátori v súvislosti s použitím informácií verejného sektora, a čo by sa malo urobiť v záujme riešenia týchto problémov. Dôležité je tiež, aby bolo povinné poskytovať dokumenty v strojovo čitateľnom formáte a spolu s ich metaúdajmi len vtedy, ak je to možné a vhodné; |
| --- | --- |

48.

sa domnieva, že by sa mala venovať osobitná pozornosť tomu, s akými typickými prekážkami a problémami sa stretávajú miestne a regionálne orgány a realizátori v súvislosti s použitím informácií verejného sektora, a čo by sa malo urobiť v záujme riešenia týchto problémov. Dôležité je tiež, aby bolo povinné poskytovať dokumenty v strojovo čitateľnom formáte a spolu s ich metaúdajmi len vtedy, ak je to možné a vhodné;

| 49. | zdôrazňuje, že technológia potrebná na sprístupnenie verejných údajov je už na dostatočne rozvinutej úrovni, je však možné, že na miestnej a regionálnej úrovni táto technológia nie je v dostatočnej miere zvládnutá a neexistujú nástroje potrebné na vyhľadanie informácií, ktoré sú dostupné pre opakované použitie. Takisto chýba zručnosť, čo znamená, že v rámci služieb poskytovaných širokej verejnosti sa otvorený prístup k verejným údajom nevyužíva dostatočne účinne; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že technológia potrebná na sprístupnenie verejných údajov je už na dostatočne rozvinutej úrovni, je však možné, že na miestnej a regionálnej úrovni táto technológia nie je v dostatočnej miere zvládnutá a neexistujú nástroje potrebné na vyhľadanie informácií, ktoré sú dostupné pre opakované použitie. Takisto chýba zručnosť, čo znamená, že v rámci služieb poskytovaných širokej verejnosti sa otvorený prístup k verejným údajom nevyužíva dostatočne účinne;

| 50. | konštatuje, že miestne a regionálne orgány a najmä najmenšie obce nemusia mať nevyhnutne k dispozícii zdroje alebo kapacity potrebné na zavedenie rozsiahlych opatrení na zabezpečenie dostupnosti údajov, potrebujú však, aby sa im v tejto súvislosti poskytla pomoc (usmernenia a odporúčania, reprodukovateľná technická infraštruktúra, spoločné katalógy s údajmi, financovanie atď.); |
| --- | --- |

50.

konštatuje, že miestne a regionálne orgány a najmä najmenšie obce nemusia mať nevyhnutne k dispozícii zdroje alebo kapacity potrebné na zavedenie rozsiahlych opatrení na zabezpečenie dostupnosti údajov, potrebujú však, aby sa im v tejto súvislosti poskytla pomoc (usmernenia a odporúčania, reprodukovateľná technická infraštruktúra, spoločné katalógy s údajmi, financovanie atď.);

| 51. | konštatuje, že ak budú verejné údaje v plnej miere decentralizované a bez akéhokoľvek centrálneho riadenia, pre realizátorov a podniky bude zložitejšie vypracovávať aplikácie založené na takýchto údajoch; |
| --- | --- |

51.

konštatuje, že ak budú verejné údaje v plnej miere decentralizované a bez akéhokoľvek centrálneho riadenia, pre realizátorov a podniky bude zložitejšie vypracovávať aplikácie založené na takýchto údajoch;

| 52. | konštatuje, že so zreteľom na rozmanitosť miestnych a regionálnych hráčov v Európe, realizátori môžu mať ťažkosti s vypracovaním reprodukovateľných technických platforiem a aplikácií, a preto odporúča organizovať celoeurópske projekty tak, aby aplikácie boli vypracovávané a riadené koordinovane. Príkladom je projekt CitySDK, v rámci ktorého spolupracujú viaceré európske mestá na vypracovaní aplikácií a výmene svojich skúseností; |
| --- | --- |

52.

konštatuje, že so zreteľom na rozmanitosť miestnych a regionálnych hráčov v Európe, realizátori môžu mať ťažkosti s vypracovaním reprodukovateľných technických platforiem a aplikácií, a preto odporúča organizovať celoeurópske projekty tak, aby aplikácie boli vypracovávané a riadené koordinovane. Príkladom je projekt CitySDK, v rámci ktorého spolupracujú viaceré európske mestá na vypracovaní aplikácií a výmene svojich skúseností;

| 53. | zdôrazňuje, že po stanovení a zlúčení základov otvoreného prístupu k verejným informáciám si ich zachovanie nebude vyžadovať taký objem zdrojov ako počas študijnej etapy. Preto by sa mali pre miestnych a regionálnych zamestnancov organizovať vzdelávacie kurzy o otvorenom prístupe k verejným údajom, vďaka čomu by sa rozšírili poznatky o ich význame v rámci ich vlastných organizácií; |
| --- | --- |

53.

zdôrazňuje, že po stanovení a zlúčení základov otvoreného prístupu k verejným informáciám si ich zachovanie nebude vyžadovať taký objem zdrojov ako počas študijnej etapy. Preto by sa mali pre miestnych a regionálnych zamestnancov organizovať vzdelávacie kurzy o otvorenom prístupe k verejným údajom, vďaka čomu by sa rozšírili poznatky o ich význame v rámci ich vlastných organizácií;

| 54. | konštatuje, že nie je postačujúce, ak subjekty prijímajúce rozhodnutia a občania majú otvorený prístup k verejným údajom, pretože používanie informácií si vyžaduje osobitné zručnosti. Správa údajov a analytické zručnosti by sa mali vyučovať v rámci kurzov a kontinuálnej odbornej prípravy na rôznych úrovniach; |
| --- | --- |

54.

konštatuje, že nie je postačujúce, ak subjekty prijímajúce rozhodnutia a občania majú otvorený prístup k verejným údajom, pretože používanie informácií si vyžaduje osobitné zručnosti. Správa údajov a analytické zručnosti by sa mali vyučovať v rámci kurzov a kontinuálnej odbornej prípravy na rôznych úrovniach;

| 55. | osobitne upozorňuje na skutočnosť, že návrh smernice by nemal narušiť hlavné činnosti knižníc, archívov a múzeí v digitálnom prostredí. Návrh by nemal vyústiť do takej situácie, v ktorej by sa narušila schopnosť verejného orgánu riadiť svoju hlavnú činnosť z toho dôvodu, že smernica vo výraznej miere obmedzuje jeho možnosti, pokiaľ ide o rozvoj finančne udržateľných činností spojených s využívaním jeho zbierok v spolupráci s prevádzkovateľmi z verejného a súkromného sektora. Práve pokiaľ ide o zmluvné dohody, napr. pri projektoch hromadnej digitalizácie, malo by sa zvážiť udelenie výhradných práv na prechodné obdobie, ak sa preukáže, že je to nevyhnutné pre poskytovanie služby vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

55.

osobitne upozorňuje na skutočnosť, že návrh smernice by nemal narušiť hlavné činnosti knižníc, archívov a múzeí v digitálnom prostredí. Návrh by nemal vyústiť do takej situácie, v ktorej by sa narušila schopnosť verejného orgánu riadiť svoju hlavnú činnosť z toho dôvodu, že smernica vo výraznej miere obmedzuje jeho možnosti, pokiaľ ide o rozvoj finančne udržateľných činností spojených s využívaním jeho zbierok v spolupráci s prevádzkovateľmi z verejného a súkromného sektora. Práve pokiaľ ide o zmluvné dohody, napr. pri projektoch hromadnej digitalizácie, malo by sa zvážiť udelenie výhradných práv na prechodné obdobie, ak sa preukáže, že je to nevyhnutné pre poskytovanie služby vo verejnom záujme;

| 56. | sa domnieva, že by sa mala venovať osobitná pozornosť logistike potrebnej na spracovanie veľkého objemu údajov, ktoré budú využívať aplikácie vyvinuté a používané verejnými správami; |
| --- | --- |

56.

sa domnieva, že by sa mala venovať osobitná pozornosť logistike potrebnej na spracovanie veľkého objemu údajov, ktoré budú využívať aplikácie vyvinuté a používané verejnými správami;

| 57. | konštatuje, že existujú rôzne úrovne dostupnosti verejných informácií a údaje, ktorých dostupnosť podporuje spoločenskú transparentnosť (napr. osobné údaje daňovej povahy), môžu v prípade, že sú dostupné na požiadanie, spôsobiť problém týkajúci sa ochrany súkromia, ak sa zverejnia ako opakovane použité verejné údaje; |
| --- | --- |

57.

konštatuje, že existujú rôzne úrovne dostupnosti verejných informácií a údaje, ktorých dostupnosť podporuje spoločenskú transparentnosť (napr. osobné údaje daňovej povahy), môžu v prípade, že sú dostupné na požiadanie, spôsobiť problém týkajúci sa ochrany súkromia, ak sa zverejnia ako opakovane použité verejné údaje;

| 58. | sa domnieva, že je mimoriadne dôležité stanoviť na všetkých úrovniach bezpečnostné požiadavky v záujme toho, aby sa zabezpečila optimálna úroveň súkromia a ochrany osobných údajov a aby sa zabránilo nepovolenému sledovaniu akýchkoľvek osobných údajov a profilovaniu, vrátane nákupných zvyklostí, zdravotného stavu, zdravotných záznamov atď. Ochrana súkromia by sa mala zohľadniť aj v súvislosti so spôsobom, akým je možné automaticky zlučovať údaje z rôznych súborov s cieľom vytvoriť vysoko detailné osobné profily jednotlivcov; |
| --- | --- |

58.

sa domnieva, že je mimoriadne dôležité stanoviť na všetkých úrovniach bezpečnostné požiadavky v záujme toho, aby sa zabezpečila optimálna úroveň súkromia a ochrany osobných údajov a aby sa zabránilo nepovolenému sledovaniu akýchkoľvek osobných údajov a profilovaniu, vrátane nákupných zvyklostí, zdravotného stavu, zdravotných záznamov atď. Ochrana súkromia by sa mala zohľadniť aj v súvislosti so spôsobom, akým je možné automaticky zlučovať údaje z rôznych súborov s cieľom vytvoriť vysoko detailné osobné profily jednotlivcov;

| 59. | konštatuje, že otvorený prístup k osobným informáciám vrátane ich použitia v oblasti výskumu a rozvoja (napr. v lekárskom výskume) by mal byť podmienený odstránením údajov, ktoré by umožnili identifikovať jednotlivca a stanovením prekážok, ktoré zabránia prepájaniu údajov takýmto spôsobom. Orgány spracovávajúce osobné údaje by sa mali podnecovať k tomu, aby anonymizovali svoje údaje. Anonymizované údaje sa môžu tiež použiť pri rozvoji služieb vo verejnom, ako aj súkromnom sektore, pokiaľ je zabezpečené, že tieto anonymizované údaje spolu s inými údajmi neumožnia vytvoriť také prepojenie s jednotlivcom, kedy by bolo nutné tieto údaje chrániť. Náklady na anonymizáciu údajov môžu byť zohľadnené pri stanovovaní výšky poplatkov; |
| --- | --- |

59.

konštatuje, že otvorený prístup k osobným informáciám vrátane ich použitia v oblasti výskumu a rozvoja (napr. v lekárskom výskume) by mal byť podmienený odstránením údajov, ktoré by umožnili identifikovať jednotlivca a stanovením prekážok, ktoré zabránia prepájaniu údajov takýmto spôsobom. Orgány spracovávajúce osobné údaje by sa mali podnecovať k tomu, aby anonymizovali svoje údaje. Anonymizované údaje sa môžu tiež použiť pri rozvoji služieb vo verejnom, ako aj súkromnom sektore, pokiaľ je zabezpečené, že tieto anonymizované údaje spolu s inými údajmi neumožnia vytvoriť také prepojenie s jednotlivcom, kedy by bolo nutné tieto údaje chrániť. Náklady na anonymizáciu údajov môžu byť zohľadnené pri stanovovaní výšky poplatkov;

| 60. | konštatuje, že metaúdaje sú dôležitým aspektom opakovaného použitia informácií a ich zverejňovanie v štandardizovanom formáte by vo výraznej miere prispelo k širšej cezhraničnej výmene informácií. Komisia by mala vypracovať odporúčanie pre štandardizovaný model metaúdajov a ako základ použiť existujúce normy (o. i. pravidlá pre metaúdaje k smernici INSPIRE); |
| --- | --- |

60.

konštatuje, že metaúdaje sú dôležitým aspektom opakovaného použitia informácií a ich zverejňovanie v štandardizovanom formáte by vo výraznej miere prispelo k širšej cezhraničnej výmene informácií. Komisia by mala vypracovať odporúčanie pre štandardizovaný model metaúdajov a ako základ použiť existujúce normy (o. i. pravidlá pre metaúdaje k smernici INSPIRE);

| 61. | poukazuje na to, že návrh smernice nesmie v žiadnom prípade negatívne ovplyvniť plnenie hlavných úloh miestnych, regionálnych a celoštátnych orgánov; |
| --- | --- |

61.

poukazuje na to, že návrh smernice nesmie v žiadnom prípade negatívne ovplyvniť plnenie hlavných úloh miestnych, regionálnych a celoštátnych orgánov;

| 62. | považuje za potrebné, aby sa na všetkých úrovniach ochraňovali aj vhodné verejné záujmy. Treba zabrániť akémukoľvek použitiu informácií, ktoré ohrozuje verejné záujmy; |
| --- | --- |

62.

považuje za potrebné, aby sa na všetkých úrovniach ochraňovali aj vhodné verejné záujmy. Treba zabrániť akémukoľvek použitiu informácií, ktoré ohrozuje verejné záujmy;

Závery

| 63. | sa domnieva, že opatrenia navrhnuté v návrhu smernice nespôsobujú v súčasnom znení zjavne žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality. Aby sa zabránilo prípadnému riziku porušenia týchto zásad, mala by sa uskutočňovať systematická konzultácia s regionálnymi a miestnymi orgánmi v súvislosti s vymedzením, realizáciou a riadením opatrení zameraných na stimulovanie opakovaného použitia informácií verejného sektora s cieľom podporiť hospodársky rast a vytváranie nových pracovných miest; |
| --- | --- |

63.

sa domnieva, že opatrenia navrhnuté v návrhu smernice nespôsobujú v súčasnom znení zjavne žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality. Aby sa zabránilo prípadnému riziku porušenia týchto zásad, mala by sa uskutočňovať systematická konzultácia s regionálnymi a miestnymi orgánmi v súvislosti s vymedzením, realizáciou a riadením opatrení zameraných na stimulovanie opakovaného použitia informácií verejného sektora s cieľom podporiť hospodársky rast a vytváranie nových pracovných miest;

| 64. | sa domnieva, že je mimoriadne dôležité uplatňovať zásadu subsidiarity v súčinnosti s Európskou úniou, členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, čo vedie k spoločnej zodpovednosti, ktorú znášajú rôzne zainteresované úrovne správy, a opiera sa o všetky zdroje demokratickej legitimity a o reprezentatívnosť rôznych zúčastnených subjektov, tak ako sa to uvádza v Bielej knihe VR o viacúrovňovom riadení (15); |
| --- | --- |

64.

sa domnieva, že je mimoriadne dôležité uplatňovať zásadu subsidiarity v súčinnosti s Európskou úniou, členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, čo vedie k spoločnej zodpovednosti, ktorú znášajú rôzne zainteresované úrovne správy, a opiera sa o všetky zdroje demokratickej legitimity a o reprezentatívnosť rôznych zúčastnených subjektov, tak ako sa to uvádza v Bielej knihe VR o viacúrovňovom riadení (15);

| 65. | konštatuje, že cieľom návrhu na zmenu a doplnenie smernice nie je rozhodovať o tom, aké druhy dokumentov majú byť verejne prístupné v členských štátoch. Právne predpisy o prístupe verejnosti k informáciám by naďalej zostali vo výlučnej právomoci členských štátov. Navrhované ustanovenia by sa vzťahovali na opakované použitie dokumentov, ktoré sú vo všeobecnosti prístupné, a to aj podľa vnútroštátnych pravidiel prístupu. V tejto súvislosti však treba požadovať, aby bol presne definovaný pojem „všeobecne prístupné verejné dokumenty“ a aby zahŕňal len tie dokumenty, v prípade ktorých je v právnom poriadku príslušného členského štátu zakotvené právo na prístup k dokumentom; |
| --- | --- |

65.

konštatuje, že cieľom návrhu na zmenu a doplnenie smernice nie je rozhodovať o tom, aké druhy dokumentov majú byť verejne prístupné v členských štátoch. Právne predpisy o prístupe verejnosti k informáciám by naďalej zostali vo výlučnej právomoci členských štátov. Navrhované ustanovenia by sa vzťahovali na opakované použitie dokumentov, ktoré sú vo všeobecnosti prístupné, a to aj podľa vnútroštátnych pravidiel prístupu. V tejto súvislosti však treba požadovať, aby bol presne definovaný pojem „všeobecne prístupné verejné dokumenty“ a aby zahŕňal len tie dokumenty, v prípade ktorých je v právnom poriadku príslušného členského štátu zakotvené právo na prístup k dokumentom;

| 66. | považuje za dôležité, aby boli pre verejnosť a podniky k dispozícii jasné postupy, pokiaľ ide o sťažnosti a odvolania týkajúce sa nesprávneho postupu pri opakovanom použití informácií; |
| --- | --- |

66.

považuje za dôležité, aby boli pre verejnosť a podniky k dispozícii jasné postupy, pokiaľ ide o sťažnosti a odvolania týkajúce sa nesprávneho postupu pri opakovanom použití informácií;

| 67. | konštatuje, že sprístupnenie verejných informácií a umožnenie ich opakovaného použitia by sa malo dobre naplánovať a mali by sa pritom využiť údaje získané zo štúdií, doterajšie skúsenosti a osvedčené postupy; |
| --- | --- |

67.

konštatuje, že sprístupnenie verejných informácií a umožnenie ich opakovaného použitia by sa malo dobre naplánovať a mali by sa pritom využiť údaje získané zo štúdií, doterajšie skúsenosti a osvedčené postupy;

| 68. | konštatuje, že verejné orgány sa pri službách poskytovaných on-line doteraz príliš zameriavali na presun „papierovej byrokracie“ na internet. EÚ a členské štáty by mali pôsobiť ako predvoj a na európskej a na celoštátnej úrovni by sa mali v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi usilovať presadiť dôslednejšie zmeny v administratívnych postupoch a štruktúre orgánov verejnej správy a využívať pritom IKT hlavne na zlepšenie zmysluplnosti, kvality a produktivity práce a efektívnosti verejných orgánov a na zníženie byrokracie v kontakte so širokou verejnosťou a podnikmi; |
| --- | --- |

68.

konštatuje, že verejné orgány sa pri službách poskytovaných on-line doteraz príliš zameriavali na presun „papierovej byrokracie“ na internet. EÚ a členské štáty by mali pôsobiť ako predvoj a na európskej a na celoštátnej úrovni by sa mali v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi usilovať presadiť dôslednejšie zmeny v administratívnych postupoch a štruktúre orgánov verejnej správy a využívať pritom IKT hlavne na zlepšenie zmysluplnosti, kvality a produktivity práce a efektívnosti verejných orgánov a na zníženie byrokracie v kontakte so širokou verejnosťou a podnikmi;

| 69. | sa domnieva, že Komisia by mala podporiť verejné údaje prostredníctvom technických usmernení a odporúčaní, publikovať spoločný katalóg s údajmi a zaviesť spoločnú licenciu na verejné údaje. |
| --- | --- |

69.

sa domnieva, že Komisia by mala podporiť verejné údaje prostredníctvom technických usmernení a odporúčaní, publikovať spoločný katalóg s údajmi a zaviesť spoločnú licenciu na verejné údaje.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 1 bod 6 ods. 1 podods. 2*

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vo výnimočných prípadoch, predovšetkým keď podstatná časť prevádzkových nákladov vyplývajúcich z vykonávania úlohy v rámci služby vo verejnom záujme vzniká subjektom verejného sektora z využívania ich práv duševného vlastníctva, môže sa subjektom verejného sektora povoliť spoplatňovať opakované použitie dokumentov vyššou sumou, než sú okrajové náklady, podľa objektívnych, transparentných a overiteľných kritérií, pod podmienkou, že sa tak deje vo verejnom záujme a na základe povolenia nezávislého orgánu uvedeného v článku 4 ods. 4 a bez toho, aby tým boli ovplyvnené odseky 3 a 4 tohto článku. | Vo výnimočných prípadoch, predovšetkým keď podstatn čas prevádzkových nákladov vyplývajúcich z vykonávania úlohy v rámci služby vo verejnom záujme , môže sa subjektom verejného sektora povoliť spoplatňovať opakované použitie dokumentov vyššou sumou, než sú okrajové náklady, podľa objektívnych, transparentných a overiteľných kritérií, pod podmienkou, že sa tak deje vo verejnom záujme a bez toho, aby tým boli ovplyvnené odseky 3 a 4 tohto článku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vo výnimočných prípadoch, predovšetkým keď podstatná časť prevádzkových nákladov vyplývajúcich z vykonávania úlohy v rámci služby vo verejnom záujme vzniká subjektom verejného sektora z využívania ich práv duševného vlastníctva, môže sa subjektom verejného sektora povoliť spoplatňovať opakované použitie dokumentov vyššou sumou, než sú okrajové náklady, podľa objektívnych, transparentných a overiteľných kritérií, pod podmienkou, že sa tak deje vo verejnom záujme a na základe povolenia nezávislého orgánu uvedeného v článku 4 ods. 4 a bez toho, aby tým boli ovplyvnené odseky 3 a 4 tohto článku.

Vo výnimočných prípadoch, predovšetkým keď podstatn čas prevádzkových nákladov vyplývajúcich z vykonávania úlohy v rámci služby vo verejnom záujme , môže sa subjektom verejného sektora povoliť spoplatňovať opakované použitie dokumentov vyššou sumou, než sú okrajové náklady, podľa objektívnych, transparentných a overiteľných kritérií, pod podmienkou, že sa tak deje vo verejnom záujme a bez toho, aby tým boli ovplyvnené odseky 3 a 4 tohto článku.

Zdôvodnenie

Znenie tohto odseku je nejasné a mohlo by viesť k nesprávnej interpretácii v otázkach, ktoré sú kľúčové pre realizáciu smernice. Zámerom pozmeňovacieho návrhu je presnejšie popísať povahu výnimočných prípadov a zabrániť nesprávnemu porozumeniu vyplývajúcemu z nesprávnej interpretácie.

- V slovenskej verzii dokumentu Komisie článok 1 bod 6 ods. 6 podods. 2.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 1 bod 4 ods. 2*

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| K opravným prostriedkom patrí preskúmanie nezávislým orgánom, ktorému sa udelia osobitné regulačné právomoci vzhľadom na opakované použitie informácií verejného sektora a ktorého rozhodnutia sú záväzné pre dotknutý subjekt verejného sektora | K opravným prostriedkom patrí preskúmanie nezávislým orgánom, ktorého rozhodnutia sú záväzné pre dotknutý subjekt verejného sektora. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

K opravným prostriedkom patrí preskúmanie nezávislým orgánom, ktorému sa udelia osobitné regulačné právomoci vzhľadom na opakované použitie informácií verejného sektora a ktorého rozhodnutia sú záväzné pre dotknutý subjekt verejného sektora

K opravným prostriedkom patrí preskúmanie nezávislým orgánom, ktorého rozhodnutia sú záväzné pre dotknutý subjekt verejného sektora.

Zdôvodnenie

Nie je jasné, čo sa myslí „orgánom, ktorému sa udelia osobitné regulačné právomoci vzhľadom na opakované použitie informácií verejného sektora“. Nie je jasné, akým prínosom by malo byť vytvorenie orgánu v tejto oblasti resp. nie je primeraný nákladom, ktoré by museli znášať členské štáty, preto sa k tomuto orgánu staviame kriticky, resp. odmietame ho.

*V slovenskej verzii dokumentu Komisie ods. 4.

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 247/2009.

1

(2)  CdR 104/2010.

2

(3)  Tamže.

3

(4)  CdR 247/2009.

4

(5)  Tamže.

5

(6)  CdR 104/2010.

6

(7)  CdR 247/2009.

7

(8)  Tamže.

8

(9)  Tamže.

9

(10)  CdR 10/2009.

10

(11)  CdR 104/2010.

11

(12)  CdR 104/2010.

12

(13)  Tamže.

13

(14)  CdR 65/2011.

14

(15)  CdR 89/2009.

15

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/127

---

Stanovisko Výboru regiónov „Stanovisko k balíku právnych predpisov o ochrane údajov“

2012/C 391/13

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta návrh reformy európskych právnych predpisov v oblasti ochrany údajov, ktorá je podľa neho krokom EÚ v kontexte globálnej diskusie o primeranej ochrane súkromia v digitálnom svete; |
| --- | --- |

—

víta návrh reformy európskych právnych predpisov v oblasti ochrany údajov, ktorá je podľa neho krokom EÚ v kontexte globálnej diskusie o primeranej ochrane súkromia v digitálnom svete;

| — | považuje za nevyhnutné vyjasniť základné otázky súvisiace s ochranou údajov v rámci riadneho legislatívneho procesu, ktorý jediný zaručuje transparentnosť a demokratickú legitímnosť vďaka rozsiahlemu zapojeniu Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu, ako aj vďaka spolupráci zástupcov európskych regionálnych a miestnych územných celkov; |
| --- | --- |

—

považuje za nevyhnutné vyjasniť základné otázky súvisiace s ochranou údajov v rámci riadneho legislatívneho procesu, ktorý jediný zaručuje transparentnosť a demokratickú legitímnosť vďaka rozsiahlemu zapojeniu Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu, ako aj vďaka spolupráci zástupcov európskych regionálnych a miestnych územných celkov;

| — | bez ohľadu na otvorené otázky súvisiace so zlučiteľnosťou základnej koncepcie nariadenia so zásadami subsidiarity a proporcionality, poukazuje na to, že aj jednotlivé úpravy obsahujú ďalšie neprimerané vymedzenie hraníc, pokiaľ ide o právne predpisy jednotlivých členských štátov v oblasti spracovania verejnou správou; |
| --- | --- |

—

bez ohľadu na otvorené otázky súvisiace so zlučiteľnosťou základnej koncepcie nariadenia so zásadami subsidiarity a proporcionality, poukazuje na to, že aj jednotlivé úpravy obsahujú ďalšie neprimerané vymedzenie hraníc, pokiaľ ide o právne predpisy jednotlivých členských štátov v oblasti spracovania verejnou správou;

| — | rovnako považuje za vhodné, aby navrhované predpisy poskytli členským štátom prípadne regiónom väčší priestor na rozhodovanie, aby v súlade s pravidlami vnútorného práva upravili všeobecné podmienky pre členov dozorného orgánu s cieľom zaručiť ich nezávislosť pri vykonávaní funkcie. |
| --- | --- |

—

rovnako považuje za vhodné, aby navrhované predpisy poskytli členským štátom prípadne regiónom väčší priestor na rozhodovanie, aby v súlade s pravidlami vnútorného práva upravili všeobecné podmienky pre členov dozorného orgánu s cieľom zaručiť ich nezávislosť pri vykonávaní funkcie.

| Spravodajkyňa | Ursula MÄNNLE (DE/EĽS), poslankyňa bavorského krajinského snemu |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Ochrana súkromia v prepojenom svete - Európsky rámec ochrany údajov pre 21. storočie,
  COM(2012) 9 final
  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov,
  COM(2012) 10 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov),
  COM(2012) 11 final |

Spravodajkyňa

Ursula MÄNNLE (DE/EĽS), poslankyňa bavorského krajinského snemu

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Ochrana súkromia v prepojenom svete - Európsky rámec ochrany údajov pre 21. storočie,

COM(2012) 9 final

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov,

COM(2012) 10 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov),

COM(2012) 11 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Vzhľadom na to, že spracúvanie údajov je v modernej informačnej spoločnosti všadeprítomné, majú ustanovenia týkajúce sa ochrany údajov obrovský význam pre hospodársky rozvoj, funkčnosť a účinnosť konania štátnych orgánov, ako aj pre osobné slobody občanov Európy. Prispôsobenie ochrany údajov zmeneným požiadavkám digitálneho sveta, ktorý je v čoraz viac oblastiach prepojený internetom, je preto momentálne jedným z hlavných reformných zámerov nielen v Európskej únii, ale aj v iných zväzkoch štátov alebo štátoch ako Rada Európy či Spojené štáty americké. Ochrana osobných údajov vyvoláva otázky zasahujúce do všetkých oblastí politiky. Prierezovo sa otázka ochrany údajov týka oblastí bezpečnostnej a právnej politiky, ako aj hospodárstva, sektora komunikácie, vzdelávania a zdravotníctva, verejnej správy či ochrany spotrebiteľov. Ďalší vývoj v oblasti európskych právnych predpisov súvisiacich s ochranou údajov má obrovský význam aj pre regióny a mestá v Európe, ktoré si musia zachovať a posilňovať svoju životaschopnosť aj v nadchádzajúcich časoch zásadných technologických zmien a globálnej hospodárskej súťaže.

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta návrh reformy európskych právnych predpisov v oblasti ochrany údajov, ktorá je podľa neho krokom EÚ v kontexte globálnej diskusie o primeranej ochrane súkromia v digitálnom svete; |
| --- | --- |

1.

víta návrh reformy európskych právnych predpisov v oblasti ochrany údajov, ktorá je podľa neho krokom EÚ v kontexte globálnej diskusie o primeranej ochrane súkromia v digitálnom svete;

| 2. | pripomína, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri uplatňovaní odporúčaní Digitálnej agendy pre Európu v praxi. Práve ony sú hnacou silou hospodárskeho rastu na miestnej a regionálnej úrovni a vytvárajú, využívajú a spravujú mnohé informatické produkty a služby, ktoré sú založené na databázach obsahujúcich informácie verejného sektora. Preto musia mať veľký a účinný vplyv na zákony, ktoré sa týkajú ochrany údajov v oblasti patriacej do ich pôsobnosti. Nariadenie bude pre miestne a regionálne samosprávy predstavovať novú administratívnu záťaž a dodatočné finančné náklady, ktoré podľa výboru nezodpovedajú prínosu pre občanov; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri uplatňovaní odporúčaní Digitálnej agendy pre Európu v praxi. Práve ony sú hnacou silou hospodárskeho rastu na miestnej a regionálnej úrovni a vytvárajú, využívajú a spravujú mnohé informatické produkty a služby, ktoré sú založené na databázach obsahujúcich informácie verejného sektora. Preto musia mať veľký a účinný vplyv na zákony, ktoré sa týkajú ochrany údajov v oblasti patriacej do ich pôsobnosti. Nariadenie bude pre miestne a regionálne samosprávy predstavovať novú administratívnu záťaž a dodatočné finančné náklady, ktoré podľa výboru nezodpovedajú prínosu pre občanov;

| 3. | podporuje všeobecný cieľ tohto balíka reforiem, teda zabezpečiť na úrovni EÚ harmonizáciu ochrany fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov, v súlade s článkom 8 Charty základných práv a článkom 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

podporuje všeobecný cieľ tohto balíka reforiem, teda zabezpečiť na úrovni EÚ harmonizáciu ochrany fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov, v súlade s článkom 8 Charty základných práv a článkom 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 4. | poukazuje na to, že harmonizácia požiadaviek v právnych predpisoch o ochrane údajov smerom k záväzným všeobecným požiadavkám vedie k tomu, že metódy spracúvania údajov v podnikoch, verejnej správe a súkromnými osobami budú napriek diametrálne odlišným rizikám a rôznemu prostrediu, v ktorom tieto subjekty pôsobia, podliehať rovnakým požiadavkám. Výbor sa domnieva, že nariadenie má neprimerane negatívny vplyv na verejné orgány a ponecháva nejasnosti, pokiaľ ide o právomoci verejných orgánov, ako aj pracovnoprávnu oblasť. Navyše zavádza celý rad povinností pre verejné orgány na miestnej aj regionálnej úrovni (napr. rozsiahlejšia dokumentácia, povinnosť zaistiť prenosnosť údajov atď.), ktoré nie sú vyvážené jednoznačnými zlepšeniami, pokiaľ ide o práva dotknutých osôb. Výbor poukazuje na to, že vzhľadom na určitú mieru zovšeobecnenia, právny predpis vo forme nariadenia môže otvoriť cestu k zneužívaniu článku 290 ZFEÚ, podľa ktorého má Komisia právomoc vydávať ďalšie predpisy, a to aj v zásadných otázkach, a preto nie je zlučiteľný so zásadou subsidiarity a zásadou proporcionality. Výbor preto vyzýva, aby sa spracúvanie osobných údajov vo verejnej správe a v pracovnoprávnej oblasti vyňalo z rozsahu pôsobnosti nariadenia, aby sa tak spracúvanie osobných údajov vo verejnej správe a v pracovnoprávnej oblasti aj naďalej spravovalo smernicou; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že harmonizácia požiadaviek v právnych predpisoch o ochrane údajov smerom k záväzným všeobecným požiadavkám vedie k tomu, že metódy spracúvania údajov v podnikoch, verejnej správe a súkromnými osobami budú napriek diametrálne odlišným rizikám a rôznemu prostrediu, v ktorom tieto subjekty pôsobia, podliehať rovnakým požiadavkám. Výbor sa domnieva, že nariadenie má neprimerane negatívny vplyv na verejné orgány a ponecháva nejasnosti, pokiaľ ide o právomoci verejných orgánov, ako aj pracovnoprávnu oblasť. Navyše zavádza celý rad povinností pre verejné orgány na miestnej aj regionálnej úrovni (napr. rozsiahlejšia dokumentácia, povinnosť zaistiť prenosnosť údajov atď.), ktoré nie sú vyvážené jednoznačnými zlepšeniami, pokiaľ ide o práva dotknutých osôb. Výbor poukazuje na to, že vzhľadom na určitú mieru zovšeobecnenia, právny predpis vo forme nariadenia môže otvoriť cestu k zneužívaniu článku 290 ZFEÚ, podľa ktorého má Komisia právomoc vydávať ďalšie predpisy, a to aj v zásadných otázkach, a preto nie je zlučiteľný so zásadou subsidiarity a zásadou proporcionality. Výbor preto vyzýva, aby sa spracúvanie osobných údajov vo verejnej správe a v pracovnoprávnej oblasti vyňalo z rozsahu pôsobnosti nariadenia, aby sa tak spracúvanie osobných údajov vo verejnej správe a v pracovnoprávnej oblasti aj naďalej spravovalo smernicou;

| 5. | zdôrazňuje zásadnú zodpovednosť nezávislých kontrolných orgánov, ktoré majú zaručiť ochranu údajov. Vo svete, kde je spracovanie údajov prakticky všadeprítomné, sa však vysoká úroveň ochrany údajov nedá zaručiť len snahou sprísniť povinnosti, ale potrebné sú aj dodatočné stimulačné nástroje, ktoré by odmeňovali spracovateľov za snahu v oblasti ochrany údajov, napríklad zjednodušením dôkazného bremena pre spracovateľov, ktorí sa podriadia náročným sebaregulačným normám alebo kódexom správania, či zavedú dobrovoľné hodnotenie vplyvu ochrany údajov; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje zásadnú zodpovednosť nezávislých kontrolných orgánov, ktoré majú zaručiť ochranu údajov. Vo svete, kde je spracovanie údajov prakticky všadeprítomné, sa však vysoká úroveň ochrany údajov nedá zaručiť len snahou sprísniť povinnosti, ale potrebné sú aj dodatočné stimulačné nástroje, ktoré by odmeňovali spracovateľov za snahu v oblasti ochrany údajov, napríklad zjednodušením dôkazného bremena pre spracovateľov, ktorí sa podriadia náročným sebaregulačným normám alebo kódexom správania, či zavedú dobrovoľné hodnotenie vplyvu ochrany údajov;

| 6. | považuje za nevyhnutné vyjasniť základné otázky súvisiace s ochranou údajov v rámci riadneho legislatívneho procesu, ktorý jediný zaručuje transparentnosť a demokratickú legitímnosť vďaka rozsiahlemu zapojeniu Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu, ako aj vďaka spolupráci zástupcov európskych regionálnych a miestnych územných celkov; |
| --- | --- |

6.

považuje za nevyhnutné vyjasniť základné otázky súvisiace s ochranou údajov v rámci riadneho legislatívneho procesu, ktorý jediný zaručuje transparentnosť a demokratickú legitímnosť vďaka rozsiahlemu zapojeniu Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu, ako aj vďaka spolupráci zástupcov európskych regionálnych a miestnych územných celkov;

| 7. | súhlasí so základnou požiadavkou vytvoriť v oblasti policajnej a justičnej spolupráce záväzné pravidlá pre nadnárodnú výmenu informácií súvisiace s ochranou osobných údajov; |
| --- | --- |

7.

súhlasí so základnou požiadavkou vytvoriť v oblasti policajnej a justičnej spolupráce záväzné pravidlá pre nadnárodnú výmenu informácií súvisiace s ochranou osobných údajov;

| 8. | upozorňuje, že v rámci úsilia o ochranu osobných údajov by sa nemala nadmerne obmedzovať možnosť občanov využívať svoje právo na informačné sebaurčenie tým, že im bude upretá možnosť súhlasu, najmä v prípade verejných orgánov, ktoré spadajú tak do oblasti pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ako aj smernice o ochrane údajov; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje, že v rámci úsilia o ochranu osobných údajov by sa nemala nadmerne obmedzovať možnosť občanov využívať svoje právo na informačné sebaurčenie tým, že im bude upretá možnosť súhlasu, najmä v prípade verejných orgánov, ktoré spadajú tak do oblasti pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ako aj smernice o ochrane údajov;

| 9. | považuje za potrebné, aby boli na základe týchto úvah v ďalšom priebehu legislatívneho konania zohľadnené tieto konkrétne otázky: |
| --- | --- |

9.

považuje za potrebné, aby boli na základe týchto úvah v ďalšom priebehu legislatívneho konania zohľadnené tieto konkrétne otázky:

Subsidiarita a proporcionalita

| 10. | domnieva sa, že snaha harmonizovať časti európskeho práva v oblasti ochrany údajov tým, že sa prejde na právnu úpravu prostredníctvom nariadenia, sa dá v oblasti súkromného hospodárstva dobre odôvodniť; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že snaha harmonizovať časti európskeho práva v oblasti ochrany údajov tým, že sa prejde na právnu úpravu prostredníctvom nariadenia, sa dá v oblasti súkromného hospodárstva dobre odôvodniť;

| 11. | poukazuje však na to, že celý balík pozostávajúci zo všeobecného nariadenia o ochrane údajov a smernice platnej pre policajné a justičné orgány sa uplatňuje súčasne s početnými európskymi a vnútroštátnymi pravidlami na ochranu údajov, čo práve v konzultačnom procese vedie k čoraz zásadnejším výhradám v súvislosti s telekomunikačnými technológiami, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť so zásadou subsidiarity a proporcionality. Predostreté výhrady sa týkajú:






  — | rozsahu legislatívnej právomoci Európskej únie podľa článku 16 ods. 2 ZFEÚ, ktorý obmedzuje snahy o úplnú harmonizáciu, najmä pokiaľ ide o spracovanie údajov verejnými orgánmi, a vyvoláva otázky v súvislosti s rozšírením pôsobnosti na čisto vnútroštátne záležitosti, pokiaľ ide o návrh smernice pre justičné a policajné orgány, |
| --- | --- | --- |

11.

poukazuje však na to, že celý balík pozostávajúci zo všeobecného nariadenia o ochrane údajov a smernice platnej pre policajné a justičné orgány sa uplatňuje súčasne s početnými európskymi a vnútroštátnymi pravidlami na ochranu údajov, čo práve v konzultačnom procese vedie k čoraz zásadnejším výhradám v súvislosti s telekomunikačnými technológiami, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť so zásadou subsidiarity a proporcionality. Predostreté výhrady sa týkajú:

—

rozsahu legislatívnej právomoci Európskej únie podľa článku 16 ods. 2 ZFEÚ, ktorý obmedzuje snahy o úplnú harmonizáciu, najmä pokiaľ ide o spracovanie údajov verejnými orgánmi, a vyvoláva otázky v súvislosti s rozšírením pôsobnosti na čisto vnútroštátne záležitosti, pokiaľ ide o návrh smernice pre justičné a policajné orgány,

| — | úrovne zovšeobecnenia nariadenia, ktoré je porovnateľné so smernicou Európskej únie, keďže však neexistuje vnútroštátny právny predpis na jeho uplatňovanie, poskytuje príliš malú právnu istotu. Právomoc Európskej komisie vydávať delegované právne akty (pozri článok 86) v dôležitých oblastiach je problematická, |
| --- | --- |

—

úrovne zovšeobecnenia nariadenia, ktoré je porovnateľné so smernicou Európskej únie, keďže však neexistuje vnútroštátny právny predpis na jeho uplatňovanie, poskytuje príliš malú právnu istotu. Právomoc Európskej komisie vydávať delegované právne akty (pozri článok 86) v dôležitých oblastiach je problematická,

| — | nejasnosti, pokiaľ ide o rozsah uplatňovania právnych predpisov členských štátov (kapitola IX) v prípadoch, ktoré sa týkajú viac ako jedného členského štátu, |
| --- | --- |

—

nejasnosti, pokiaľ ide o rozsah uplatňovania právnych predpisov členských štátov (kapitola IX) v prípadoch, ktoré sa týkajú viac ako jedného členského štátu,

| — | absencie zosúladenia úpravy pripravovaným nariadením a celkovej úpravy smernicami v oblasti telekomunikácií (ako napríklad smernica 2002/58/ES), ktorými sa vo veľkej miere riadi využívanie internetu, |
| --- | --- |

—

absencie zosúladenia úpravy pripravovaným nariadením a celkovej úpravy smernicami v oblasti telekomunikácií (ako napríklad smernica 2002/58/ES), ktorými sa vo veľkej miere riadi využívanie internetu,

| — | nedostatkov pri zaručovaní účinnej právnej ochrany v prípade porušenia základných práv, keďže tu neexistuje žiadna bezprostredná individuálna právna ochrana, ktorá by umožňovala podať žalobu na Európskom Súdnom dvore, |
| --- | --- |

—

nedostatkov pri zaručovaní účinnej právnej ochrany v prípade porušenia základných práv, keďže tu neexistuje žiadna bezprostredná individuálna právna ochrana, ktorá by umožňovala podať žalobu na Európskom Súdnom dvore,

| — | nedostatočného riešenia rozporov vznikajúcich medzi záujmami ochrany údajov a inými záujmami chránenými základnými právami, ako napríklad právom slobodne vyjadriť svoj názor a zásadou prístupu verejnosti k informáciám, |
| --- | --- |

—

nedostatočného riešenia rozporov vznikajúcich medzi záujmami ochrany údajov a inými záujmami chránenými základnými právami, ako napríklad právom slobodne vyjadriť svoj názor a zásadou prístupu verejnosti k informáciám,

| — | ako aj nejasne stanovených hraníc medzi oblasťami, v ktorých sa bude uplatňovať nariadenie a oblasťami, v ktorých sa bude uplatňovať smernica; |
| --- | --- |

—

ako aj nejasne stanovených hraníc medzi oblasťami, v ktorých sa bude uplatňovať nariadenie a oblasťami, v ktorých sa bude uplatňovať smernica;

| 12. | zdôrazňuje, že tieto výhrady sú odrazom pripomienok množstva európskych regionálnych a miestnych samospráv voči návrhom právnej úpravy, ktoré napríklad neumožňujú zohľadniť vnútroštátne špecifiká pri ochrane údajov v sociálnej oblasti alebo sťažujú prácu verejnej správy takými požiadavkami v oblasti ochrany údajov, ako je napríklad právo na prenosnosť údajov, ktorá by mohla byť vecne správna len v prípade spracovania údajov na hospodárske účely a ktorá by vzhľadom na finančné zdroje miestnych samospráv znamenala vysoké administratívne sankcie; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že tieto výhrady sú odrazom pripomienok množstva európskych regionálnych a miestnych samospráv voči návrhom právnej úpravy, ktoré napríklad neumožňujú zohľadniť vnútroštátne špecifiká pri ochrane údajov v sociálnej oblasti alebo sťažujú prácu verejnej správy takými požiadavkami v oblasti ochrany údajov, ako je napríklad právo na prenosnosť údajov, ktorá by mohla byť vecne správna len v prípade spracovania údajov na hospodárske účely a ktorá by vzhľadom na finančné zdroje miestnych samospráv znamenala vysoké administratívne sankcie;

| 13. | zastáva názor, že v návrhu nariadenia o ochrane údajov sa musí jednoznačnejšie zdôrazniť, že obmedzenia pri spracúvaní osobných údajov na historické alebo štatistické účely a na účely vedeckého výskumu uvedené v článku 83 nesmú obmedzovať možnosti verejných orgánov uchovávať dokumenty podľa štátnych predpisov o archivácii a o nahliadaní do administratívnych podkladov; |
| --- | --- |

13.

zastáva názor, že v návrhu nariadenia o ochrane údajov sa musí jednoznačnejšie zdôrazniť, že obmedzenia pri spracúvaní osobných údajov na historické alebo štatistické účely a na účely vedeckého výskumu uvedené v článku 83 nesmú obmedzovať možnosti verejných orgánov uchovávať dokumenty podľa štátnych predpisov o archivácii a o nahliadaní do administratívnych podkladov;

| 14. | považuje preto za potrebné v ďalšom priebehu legislatívneho procesu ešte raz a dôkladnejšie než doteraz preskúmať rozhodnutie o právnej forme a vytýčenie hraníc medzi oblasťami pôsobnosti návrhu nariadenia a návrhu smernice s ohľadom na možné alternatívne riešenia, ktoré by zásade subsidiarity a zásade proporcionality zodpovedali lepšie než navrhnutý balík. K týmto alternatívam patrí aj možnosť, aby sa spracúvanie osobných údajov vo verejnej správe i v pracovnoprávnej oblasti aj naďalej riadilo smernicou, a teda aby sa spracúvanie údajov vo verejnej správe i v pracovnoprávnej oblasti vyňalo z pôsobnosti základného nariadenia; |
| --- | --- |

14.

považuje preto za potrebné v ďalšom priebehu legislatívneho procesu ešte raz a dôkladnejšie než doteraz preskúmať rozhodnutie o právnej forme a vytýčenie hraníc medzi oblasťami pôsobnosti návrhu nariadenia a návrhu smernice s ohľadom na možné alternatívne riešenia, ktoré by zásade subsidiarity a zásade proporcionality zodpovedali lepšie než navrhnutý balík. K týmto alternatívam patrí aj možnosť, aby sa spracúvanie osobných údajov vo verejnej správe i v pracovnoprávnej oblasti aj naďalej riadilo smernicou, a teda aby sa spracúvanie údajov vo verejnej správe i v pracovnoprávnej oblasti vyňalo z pôsobnosti základného nariadenia;

Medzinárodná jednotnosť namiesto zásady miesta trhu

| 15. | podporuje cieľ presadiť, aby aj celosvetoví poskytovatelia informačných služieb museli dodržiavať európske normy ochrany údajov; |
| --- | --- |

15.

podporuje cieľ presadiť, aby aj celosvetoví poskytovatelia informačných služieb museli dodržiavať európske normy ochrany údajov;

| 16. | domnieva sa, že iniciatíva, ktorú predložila v rovnakom čase vláda Spojených štátov amerických a ktorej cieľom je vytvoriť právny rámec na ochranu súkromia v globálnom IT hospodárstve, je príležitosťou dosiahnuť zosúladenie reforiem v základných oblastiach medzinárodných dátových tokov tak, aby vznikli spoločné normy ochrany, čím by sa dosiahla nielen účinná úprava ochrany údajov, ale predišlo by sa aj rozdielnym podmienkam v hospodárskej súťaži, a to účinnejšie než prostredníctvom zásady miesta trhu, ktorej realizovateľnosť je v praxi obmedzená; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že iniciatíva, ktorú predložila v rovnakom čase vláda Spojených štátov amerických a ktorej cieľom je vytvoriť právny rámec na ochranu súkromia v globálnom IT hospodárstve, je príležitosťou dosiahnuť zosúladenie reforiem v základných oblastiach medzinárodných dátových tokov tak, aby vznikli spoločné normy ochrany, čím by sa dosiahla nielen účinná úprava ochrany údajov, ale predišlo by sa aj rozdielnym podmienkam v hospodárskej súťaži, a to účinnejšie než prostredníctvom zásady miesta trhu, ktorej realizovateľnosť je v praxi obmedzená;

Koncepcia reformy a jej perspektíva do budúcnosti

| 17. | poukazuje na to, že návrh všeobecného nariadenia o ochrane údajov je vo svojej podstate založený na zásadách obsiahnutých v smernici 95/46/ES o ochrane údajov, ktoré boli ďalej rozvinuté len v jednotlivých častiach, ako napríklad pokiaľ ide o špecificky navrhnutú ochranu údajov (privacy by design), ostatné časti sú však len zmenené a doplnené, ak vôbec. Na rozdiel od prípravy smernice o ochrane údajov sa riziká spojené so spracovaním osobných údajov v informačnej spoločnosti vo verejnom i súkromnom sektore nespájajú len s dvojstrannými užívateľskými vzťahmi. Digitalizácia a prepojenie do sietí vytvárajú systémy, v rámci ktorých sa na spracúvaní údajov podieľajú viaceré orgány, napr. pri porovnávaní údajov alebo výmene informácií medzi orgánmi; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že návrh všeobecného nariadenia o ochrane údajov je vo svojej podstate založený na zásadách obsiahnutých v smernici 95/46/ES o ochrane údajov, ktoré boli ďalej rozvinuté len v jednotlivých častiach, ako napríklad pokiaľ ide o špecificky navrhnutú ochranu údajov (privacy by design), ostatné časti sú však len zmenené a doplnené, ak vôbec. Na rozdiel od prípravy smernice o ochrane údajov sa riziká spojené so spracovaním osobných údajov v informačnej spoločnosti vo verejnom i súkromnom sektore nespájajú len s dvojstrannými užívateľskými vzťahmi. Digitalizácia a prepojenie do sietí vytvárajú systémy, v rámci ktorých sa na spracúvaní údajov podieľajú viaceré orgány, napr. pri porovnávaní údajov alebo výmene informácií medzi orgánmi;

| 18. | zdôrazňuje, že otázky, ktoré tým vyvstávajú v súvislosti s ochranou osobných údajov, pokiaľ ide o tradičné dvojstranné koncepcie ako pojem „prevádzkovateľ“, „právo byť zabudnutý“ či zásadu zákazu (článok 6 a článok 9 návrhu nariadenia), ktorá bola vyvinutá pre vzťah medzi štátom a občanom, sa len ťažko dajú vecne vyjasniť. Jednotlivé zmeny v porovnaní s právnou úpravou smernice, ako napríklad nová definícia pojmu „osobné údaje“ alebo „udelenie súhlasu“ prispievajú viac k prehĺbeniu už existujúcej právnej neistoty, než k jej objasneniu; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že otázky, ktoré tým vyvstávajú v súvislosti s ochranou osobných údajov, pokiaľ ide o tradičné dvojstranné koncepcie ako pojem „prevádzkovateľ“, „právo byť zabudnutý“ či zásadu zákazu (článok 6 a článok 9 návrhu nariadenia), ktorá bola vyvinutá pre vzťah medzi štátom a občanom, sa len ťažko dajú vecne vyjasniť. Jednotlivé zmeny v porovnaní s právnou úpravou smernice, ako napríklad nová definícia pojmu „osobné údaje“ alebo „udelenie súhlasu“ prispievajú viac k prehĺbeniu už existujúcej právnej neistoty, než k jej objasneniu;

| 19. | zastáva preto názor, že pokiaľ Komisia bude trvať na forme nariadenia, bude v ňom musieť byť jasne uvedené, že zamestnávateľ smie spracovávať údaje na základe súhlasu zamestnanca. To isté platí pre verejné orgány, ktoré spadajú tak do oblasti pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ako aj smernice o ochrane údajov. Členské štáty môžu v súlade s týmto nariadením zákonom upraviť spracúvanie osobných údajov zamestnancov v súvislosti s pracovným pomerom; |
| --- | --- |

19.

zastáva preto názor, že pokiaľ Komisia bude trvať na forme nariadenia, bude v ňom musieť byť jasne uvedené, že zamestnávateľ smie spracovávať údaje na základe súhlasu zamestnanca. To isté platí pre verejné orgány, ktoré spadajú tak do oblasti pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ako aj smernice o ochrane údajov. Členské štáty môžu v súlade s týmto nariadením zákonom upraviť spracúvanie osobných údajov zamestnancov v súvislosti s pracovným pomerom;

| 20. | považuje preto za potrebné, ak sa nepodarí využiť ďalší priebeh legislatívneho procesu na zásadnú zmenu koncepčného smerovania, prehodnotiť mechanizmy presadzovania, ktoré sú doteraz príliš prísne zamerané na správno-právne, taktiež dvojstranné nástroje ako uplatnenie právomocí dozorného orgánu či sankcie. Práve z perspektívy miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sú najbližšie dotknutým osobám, môžu mať osobitný význam:






  — | opatrenia na zvýšenie povedomia o otázke ochrany údajov, a to medzi všetkými generáciami a vrstvami obyvateľstva, |
| --- | --- | --- |

20.

považuje preto za potrebné, ak sa nepodarí využiť ďalší priebeh legislatívneho procesu na zásadnú zmenu koncepčného smerovania, prehodnotiť mechanizmy presadzovania, ktoré sú doteraz príliš prísne zamerané na správno-právne, taktiež dvojstranné nástroje ako uplatnenie právomocí dozorného orgánu či sankcie. Práve z perspektívy miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sú najbližšie dotknutým osobám, môžu mať osobitný význam:

—

opatrenia na zvýšenie povedomia o otázke ochrany údajov, a to medzi všetkými generáciami a vrstvami obyvateľstva,

| — | mechanizmy na výmenu osvedčených a technologicky pokrokových koncepcií na ochranu údajov, napríklad v rámci označení kvality, |
| --- | --- |

—

mechanizmy na výmenu osvedčených a technologicky pokrokových koncepcií na ochranu údajov, napríklad v rámci označení kvality,

| — | štandardizované, ľahko pochopiteľné informácie a objasnenia založené na zásade „semaforu“, |
| --- | --- |

—

štandardizované, ľahko pochopiteľné informácie a objasnenia založené na zásade „semaforu“,

| — | záväzne stanovené postupy certifikácie, |
| --- | --- |

—

záväzne stanovené postupy certifikácie,

| — | alebo postupy regulovanej samoregulácie aktérov; |
| --- | --- |

—

alebo postupy regulovanej samoregulácie aktérov;

| 21. | zdôrazňuje v tejto súvislosti, že v návrhu všeobecného nariadenia o ochrane údajov (VNOÚ) sa týmto úlohám, ktoré majú v zásade plniť orgány dohľadu, pripisuje len druhoradý význam, napríklad v rámci všeobecnej výmeny informácií podľa článku 52 ods. 2 návrhu nariadenia (VNOÚ), rovnako ako aj pravidlám súvisiacim s kódexmi správania (článok 38 VNOÚ); |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje v tejto súvislosti, že v návrhu všeobecného nariadenia o ochrane údajov (VNOÚ) sa týmto úlohám, ktoré majú v zásade plniť orgány dohľadu, pripisuje len druhoradý význam, napríklad v rámci všeobecnej výmeny informácií podľa článku 52 ods. 2 návrhu nariadenia (VNOÚ), rovnako ako aj pravidlám súvisiacim s kódexmi správania (článok 38 VNOÚ);

Ponechať priestor pre vnútroštátne právne predpisy

| 22. | bez ohľadu na otvorené otázky súvisiace so zlučiteľnosťou základnej koncepcie nariadenia so zásadami subsidiarity a proporcionality, poukazuje na to, že aj jednotlivé úpravy obsahujú ďalšie neprimerané vymedzenie hraníc, pokiaľ ide o právne predpisy jednotlivých členských štátov v oblasti spracovania verejnou správou; |
| --- | --- |

22.

bez ohľadu na otvorené otázky súvisiace so zlučiteľnosťou základnej koncepcie nariadenia so zásadami subsidiarity a proporcionality, poukazuje na to, že aj jednotlivé úpravy obsahujú ďalšie neprimerané vymedzenie hraníc, pokiaľ ide o právne predpisy jednotlivých členských štátov v oblasti spracovania verejnou správou;

| 23. | zastáva preto názor, že spracúvanie osobných údajov verejnými orgánmi a pracovnoprávne aspekty by aj naďalej mala upravovať smernica; |
| --- | --- |

23.

zastáva preto názor, že spracúvanie osobných údajov verejnými orgánmi a pracovnoprávne aspekty by aj naďalej mala upravovať smernica;

| 24. | domnieva sa preto, že pokiaľ bude Komisia trvať na forme nariadenia, ktoré bude platiť aj pre verejné orgány a pracovnoprávnu oblasť:






  — | možnosť vnútroštátnej úpravy na stanovenie povinností súvisiacich so spracovaním údajov, ktorú vymedzuje článok 6 ods. 3 VNOÚ, nesmie byť dodatočne sťažovaná tým, že sa prevezmú obmedzenia článku 52 charty základných práv, ktoré prekračujú vlastnú oblasť pôsobnosti tohto nariadenia, |
| --- | --- | --- |

24.

domnieva sa preto, že pokiaľ bude Komisia trvať na forme nariadenia, ktoré bude platiť aj pre verejné orgány a pracovnoprávnu oblasť:

—

možnosť vnútroštátnej úpravy na stanovenie povinností súvisiacich so spracovaním údajov, ktorú vymedzuje článok 6 ods. 3 VNOÚ, nesmie byť dodatočne sťažovaná tým, že sa prevezmú obmedzenia článku 52 charty základných práv, ktoré prekračujú vlastnú oblasť pôsobnosti tohto nariadenia,

| — | pre splnomocnenie Komisie platí to isté, pokiaľ ide o jej právomoc podrobnejšie stanovovať v rámci delegovaných právnych aktov hranice oblastí, kde je právna úprava prenechaná jednotlivým štátom, ako napríklad spracovanie údajov o zdravotnom stave alebo údajov o zamestnancoch, či na historické, štatistické alebo vedeckovýskumné účely, |
| --- | --- |

—

pre splnomocnenie Komisie platí to isté, pokiaľ ide o jej právomoc podrobnejšie stanovovať v rámci delegovaných právnych aktov hranice oblastí, kde je právna úprava prenechaná jednotlivým štátom, ako napríklad spracovanie údajov o zdravotnom stave alebo údajov o zamestnancoch, či na historické, štatistické alebo vedeckovýskumné účely,

| — | prípustnosť súhlasu musí byť v oboch prípadoch výslovne uvedená; to platí vo vzťahu k verejným orgánom aj v oblasti pôsobnosti smernice o ochrane údajov, |
| --- | --- |

—

prípustnosť súhlasu musí byť v oboch prípadoch výslovne uvedená; to platí vo vzťahu k verejným orgánom aj v oblasti pôsobnosti smernice o ochrane údajov,

| — | Európska komisia by mala mať v súvislosti so všetkými delegovanými právnymi aktmi (článok 86) povinnosť dôkladne posúdiť vplyv a konzultovať Radu, parlamenty členských štátov a verejnosť, ako aj výbory, ktoré sa podľa ZFEÚ podieľajú na legislatívnych aktoch, a Európsky výbor pre ochranu údajov, aby sa zabezpečilo o. i. dodržiavanie zásady proporcionality a zásady subsidiarity. Takisto je potrebné pre prijatie vykonávacích aktov zvoliť postupy, ktoré zaručia včasné a rozsiahle zapojenie všetkých zainteresovaných strán, |
| --- | --- |

—

Európska komisia by mala mať v súvislosti so všetkými delegovanými právnymi aktmi (článok 86) povinnosť dôkladne posúdiť vplyv a konzultovať Radu, parlamenty členských štátov a verejnosť, ako aj výbory, ktoré sa podľa ZFEÚ podieľajú na legislatívnych aktoch, a Európsky výbor pre ochranu údajov, aby sa zabezpečilo o. i. dodržiavanie zásady proporcionality a zásady subsidiarity. Takisto je potrebné pre prijatie vykonávacích aktov zvoliť postupy, ktoré zaručia včasné a rozsiahle zapojenie všetkých zainteresovaných strán,

| — | nariadenie by malo aspoň umožňovať členským štátom vypracovať nad rámec obmedzení v článku 21 VNOÚ vnútroštátne právne predpisy, podľa ktorých by pre spracovanie údajov na účely splnenia výsostných úloh štátu platili v súlade s cieľmi článku 8 Charty základných práv diferencovanejšie pravidlá ochrany údajov, než sú tie, ktoré sú v súčasnosti stanovené v nariadení, |
| --- | --- |

—

nariadenie by malo aspoň umožňovať členským štátom vypracovať nad rámec obmedzení v článku 21 VNOÚ vnútroštátne právne predpisy, podľa ktorých by pre spracovanie údajov na účely splnenia výsostných úloh štátu platili v súlade s cieľmi článku 8 Charty základných práv diferencovanejšie pravidlá ochrany údajov, než sú tie, ktoré sú v súčasnosti stanovené v nariadení,

| — | už pri stanovovaní oblasti pôsobnosti treba jasne zdôrazniť, že ustanovenia nariadenia zahŕňajú len tie činnosti „patriace do pôsobnosti práva Únie“, v ktorých má Európska únia právo stanovovať záväzné pravidlá, nie však oblasti, ktoré aj naďalej zostávajú vo výlučnej vnútroštátnej právomoci, či oblasti, v ktorých je podľa zmlúv výslovne vylúčená akákoľvek kompetencia harmonizácie právnych či správnych predpisov, ako napríklad systém vzdelávania (článok 165 ods. 4 ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

už pri stanovovaní oblasti pôsobnosti treba jasne zdôrazniť, že ustanovenia nariadenia zahŕňajú len tie činnosti „patriace do pôsobnosti práva Únie“, v ktorých má Európska únia právo stanovovať záväzné pravidlá, nie však oblasti, ktoré aj naďalej zostávajú vo výlučnej vnútroštátnej právomoci, či oblasti, v ktorých je podľa zmlúv výslovne vylúčená akákoľvek kompetencia harmonizácie právnych či správnych predpisov, ako napríklad systém vzdelávania (článok 165 ods. 4 ZFEÚ),

| — | v článku 82 nariadenia sa musí jasne uviesť, že existuje možnosť stanoviť špecifické predpisy pre spracúvanie osobných údajov v rámci pracovného pomeru prostredníctvom kolektívnych dohôd, |
| --- | --- |

—

v článku 82 nariadenia sa musí jasne uviesť, že existuje možnosť stanoviť špecifické predpisy pre spracúvanie osobných údajov v rámci pracovného pomeru prostredníctvom kolektívnych dohôd,

| — | nariadením sa musí zabezpečiť, že oprávnenie vydávať pokyny nebude obmedzené, napr. pokiaľ ide o prijatie alebo prepustenie osoby zodpovednej za spracovanie údajov, |
| --- | --- |

—

nariadením sa musí zabezpečiť, že oprávnenie vydávať pokyny nebude obmedzené, napr. pokiaľ ide o prijatie alebo prepustenie osoby zodpovednej za spracovanie údajov,

| — | musí sa zabezpečiť, že pri právomoci sankcionovať porušenie ochrany údajov sa musí jasne rozlišovať medzi súkromnými subjektmi zameranými na dosiahnutie zisku a inými subjektmi najmä v oblasti verejnej správy, pri ktorých odčerpanie zisku nie je vecne vhodné, a namiesto toho majú politické kontrolné mechanizmy vyšší účinok; |
| --- | --- |

—

musí sa zabezpečiť, že pri právomoci sankcionovať porušenie ochrany údajov sa musí jasne rozlišovať medzi súkromnými subjektmi zameranými na dosiahnutie zisku a inými subjektmi najmä v oblasti verejnej správy, pri ktorých odčerpanie zisku nie je vecne vhodné, a namiesto toho majú politické kontrolné mechanizmy vyšší účinok;

Posilniť demokratickú zodpovednosť

| 25. | obáva sa, že sa konkretizácia a ďalší vývoj požiadaviek v oblasti predpisov o ochrane údajov nadobudnutím platnosti nariadenia presunú do postupov, ktoré na rozdiel od právnych predpisov jednotlivých štátov a Európskej únie, či uplatňovania vnútroštátnych a európskych právnych predpisov výkonnými orgánmi jednotlivých štátov kontrolovanými parlamentom, nezaručujú ani transparentnosť a nemajú ani dostatočnú demokratickú legitímnosť; |
| --- | --- |

25.

obáva sa, že sa konkretizácia a ďalší vývoj požiadaviek v oblasti predpisov o ochrane údajov nadobudnutím platnosti nariadenia presunú do postupov, ktoré na rozdiel od právnych predpisov jednotlivých štátov a Európskej únie, či uplatňovania vnútroštátnych a európskych právnych predpisov výkonnými orgánmi jednotlivých štátov kontrolovanými parlamentom, nezaručujú ani transparentnosť a nemajú ani dostatočnú demokratickú legitímnosť;

| 26. | zdôvodňuje to tým, že návrh nariadenia má prostredníctvom výrazne zovšeobecnených pravidiel vytvoriť záväzné a súčasne zjednotené, postihnuteľné povinnosti v oblasti, ktorá má zásadný význam pre uplatňovanie rôznych základných práv a ktorá oplýva už dnes takmer neprehľadnou plejádou najrôznejších prípadov uplatňovania, ktoré siahajú od súkromného adresára cez verejný register obyvateľov až po databázu údajov sociálnych sietí a prevádzkovateľov internetových vyhľadávačov. Nedostatky týkajúce sa jednoznačnosti predpisov, právnej istoty a ich uplatniteľnosti, ktoré sú v tejto oblasti takmer nevyhnutné, sa majú kompenzovať na jednej strane množstvom právomocí prijímať delegované akty, ktoré sa mnohokrát týkajú zásadných prvkov právnej úpravy, ako to ukazuje prípad splnomocnenia v článku 6 ods. 5 VNOÚ. Na strane druhej majú mať nezávislé kontrolné orgány právomoci, ktoré ďaleko presahujú obvyklé výkonné právomoci a môžu v rámci všeobecných usmernení pre výklad nariadenia o ochrane údajov prijímať v praxi aj abstraktno-všeobecné pravidlá. Okrem toho podliehajú v rámci tzv. mechanizmu konzistentnosti neprimeraným možnostiam zásahu zo strany Komisie, čo spochybňuje ich nezávislosť, ktorú zaručuje článok 16 ods. 2 druhá veta ZFEÚ; |
| --- | --- |

26.

zdôvodňuje to tým, že návrh nariadenia má prostredníctvom výrazne zovšeobecnených pravidiel vytvoriť záväzné a súčasne zjednotené, postihnuteľné povinnosti v oblasti, ktorá má zásadný význam pre uplatňovanie rôznych základných práv a ktorá oplýva už dnes takmer neprehľadnou plejádou najrôznejších prípadov uplatňovania, ktoré siahajú od súkromného adresára cez verejný register obyvateľov až po databázu údajov sociálnych sietí a prevádzkovateľov internetových vyhľadávačov. Nedostatky týkajúce sa jednoznačnosti predpisov, právnej istoty a ich uplatniteľnosti, ktoré sú v tejto oblasti takmer nevyhnutné, sa majú kompenzovať na jednej strane množstvom právomocí prijímať delegované akty, ktoré sa mnohokrát týkajú zásadných prvkov právnej úpravy, ako to ukazuje prípad splnomocnenia v článku 6 ods. 5 VNOÚ. Na strane druhej majú mať nezávislé kontrolné orgány právomoci, ktoré ďaleko presahujú obvyklé výkonné právomoci a môžu v rámci všeobecných usmernení pre výklad nariadenia o ochrane údajov prijímať v praxi aj abstraktno-všeobecné pravidlá. Okrem toho podliehajú v rámci tzv. mechanizmu konzistentnosti neprimeraným možnostiam zásahu zo strany Komisie, čo spochybňuje ich nezávislosť, ktorú zaručuje článok 16 ods. 2 druhá veta ZFEÚ;

| 27. | považuje preto za vhodné zásadne zmeniť mechanizmy zapojenia Komisie v rámci mechanizmu konzistentnosti, aby sa zachovala nezávislosť dozorných orgánov pre ochranu údajov, najmä jej právomoci podľa článku 60 a článku 62 ods. 1 písm. a) VNOÚ, ako aj definíciu pojmu „vážne pochybnosti“, na základe ktorých Komisia zasahuje a o ktorých sa hovorí v tých istých článkoch; |
| --- | --- |

27.

považuje preto za vhodné zásadne zmeniť mechanizmy zapojenia Komisie v rámci mechanizmu konzistentnosti, aby sa zachovala nezávislosť dozorných orgánov pre ochranu údajov, najmä jej právomoci podľa článku 60 a článku 62 ods. 1 písm. a) VNOÚ, ako aj definíciu pojmu „vážne pochybnosti“, na základe ktorých Komisia zasahuje a o ktorých sa hovorí v tých istých článkoch;

| 28. | rovnako považuje za vhodné, aby navrhované predpisy poskytli členským štátom prípadne regiónom väčší priestor na rozhodovanie, aby v súlade s pravidlami vnútorného práva upravili všeobecné podmienky pre členov dozorného orgánu s cieľom zaručiť ich nezávislosť pri vykonávaní funkcie; |
| --- | --- |

28.

rovnako považuje za vhodné, aby navrhované predpisy poskytli členským štátom prípadne regiónom väčší priestor na rozhodovanie, aby v súlade s pravidlami vnútorného práva upravili všeobecné podmienky pre členov dozorného orgánu s cieľom zaručiť ich nezávislosť pri vykonávaní funkcie;

| 29. | okrem toho sa domnieva, že by mali byť rozšírené nástroje na riadenie nezávislých dozorných orgánov, ktoré uznal aj Európsky Súdny dvor, napríklad v rámci správ a iných pravidelných konzultačných postupov so zákonodarnými orgánmi, aby to Európskemu parlamentu a Rade, ako aj Výboru regiónov, v rámci príslušných právomocí, poskytlo pravidelný prehľad o vykonávaní európskych predpisov na ochranu údajov a dalo možnosť rozbehnúť iniciatívy zamerané na ich ďalší rozvoj. Okrem toho by v súlade so zásadou práva byť vypočutý mali dozorné orgány, ako aj Európsky výbor pre ochranu údajov byť zaviazaní dodatočnými pravidlami pre operačné postupy, napríklad prostredníctvom vypočutia alebo konzultačných postupov zapojiť do transparentného procesu konkretizácie a ďalšieho rozvoja právnych predpisov v oblasti ochrany údajov zväzy a zástupcov zainteresovaných strán, ktorých sa týkajú rozhodnutia zásadného významu, napríklad podľa článku 58 ods. 2 VNOÚ; |
| --- | --- |

29.

okrem toho sa domnieva, že by mali byť rozšírené nástroje na riadenie nezávislých dozorných orgánov, ktoré uznal aj Európsky Súdny dvor, napríklad v rámci správ a iných pravidelných konzultačných postupov so zákonodarnými orgánmi, aby to Európskemu parlamentu a Rade, ako aj Výboru regiónov, v rámci príslušných právomocí, poskytlo pravidelný prehľad o vykonávaní európskych predpisov na ochranu údajov a dalo možnosť rozbehnúť iniciatívy zamerané na ich ďalší rozvoj. Okrem toho by v súlade so zásadou práva byť vypočutý mali dozorné orgány, ako aj Európsky výbor pre ochranu údajov byť zaviazaní dodatočnými pravidlami pre operačné postupy, napríklad prostredníctvom vypočutia alebo konzultačných postupov zapojiť do transparentného procesu konkretizácie a ďalšieho rozvoja právnych predpisov v oblasti ochrany údajov zväzy a zástupcov zainteresovaných strán, ktorých sa týkajú rozhodnutia zásadného významu, napríklad podľa článku 58 ods. 2 VNOÚ;

Hranice harmonizácie pri ochrane údajov v policajných a justičných orgánoch

| 30. | má pochybnosti, či sú pravidlá týkajúce sa výlučne vnútroštátneho spracovania údajov v rámci návrhu smernice pre policajné a justičné orgány v súlade so zákonodarnými právomocami Európskej únie, a vhodné so zreteľom na zásadu subsidiarity a proporcionality. Okrem oblasti boja proti terorizmu, organizovanej kriminalite a počítačovej kriminalite majú policajné a justičné orgány ešte množstvo ďalších údajov, ktoré sa spracúvajú výlučne na vnútroštátnej úrovni, a preto si nevyžadujú žiadnu právnu úpravu na európskej úrovni. Zohľadniť treba aj to, že pravidlá v oblasti ochrany údajov majú bezprostredný vplyv na ostatné právne predpisy týkajúce sa policajných postupov a trestného procesného práva, a teda si vyžadujú harmonizáciu aj týchto predpisov, hoci v tejto oblasti Európska únia nedisponuje dostatočnými kompetenciami; |
| --- | --- |

30.

má pochybnosti, či sú pravidlá týkajúce sa výlučne vnútroštátneho spracovania údajov v rámci návrhu smernice pre policajné a justičné orgány v súlade so zákonodarnými právomocami Európskej únie, a vhodné so zreteľom na zásadu subsidiarity a proporcionality. Okrem oblasti boja proti terorizmu, organizovanej kriminalite a počítačovej kriminalite majú policajné a justičné orgány ešte množstvo ďalších údajov, ktoré sa spracúvajú výlučne na vnútroštátnej úrovni, a preto si nevyžadujú žiadnu právnu úpravu na európskej úrovni. Zohľadniť treba aj to, že pravidlá v oblasti ochrany údajov majú bezprostredný vplyv na ostatné právne predpisy týkajúce sa policajných postupov a trestného procesného práva, a teda si vyžadujú harmonizáciu aj týchto predpisov, hoci v tejto oblasti Európska únia nedisponuje dostatočnými kompetenciami;

| 31. | s prekvapením konštatuje, že európske inštitúcie a orgány, počínajúc Eurojustom a Europolom, sú vylúčené z pôsobnosti smernice; |
| --- | --- |

31.

s prekvapením konštatuje, že európske inštitúcie a orgány, počínajúc Eurojustom a Europolom, sú vylúčené z pôsobnosti smernice;

| 32. | žiada, aby sa bez ohľadu na tieto zásadné výhrady v ďalšom priebehu legislatívneho procesu preverilo,






  — | do akej miery môžu rozsiahle požiadavky týkajúce sa protokolovania a podávania správ viesť k prieťahom počas policajného vyšetrovania a trestného konania, |
| --- | --- | --- |

32.

žiada, aby sa bez ohľadu na tieto zásadné výhrady v ďalšom priebehu legislatívneho procesu preverilo,

—

do akej miery môžu rozsiahle požiadavky týkajúce sa protokolovania a podávania správ viesť k prieťahom počas policajného vyšetrovania a trestného konania,

| — | či sú ustanovenia uvedené v článku 7 písm. b), c) a d) návrhu smernice v súlade s článkom 1 ods. 1, v ktorom sa vymedzuje predmet úpravy a ciele smernice, |
| --- | --- |

—

či sú ustanovenia uvedené v článku 7 písm. b), c) a d) návrhu smernice v súlade s článkom 1 ods. 1, v ktorom sa vymedzuje predmet úpravy a ciele smernice,

| — | že hoci osvedčená, napríklad v oblasti počítačovej kriminality nevyhnutná, výmena údajov s tretími krajinami by nemala byť neprimerane obmedzená alebo sťažená, mali by sa uplatňovať náležité záruky pre odchýlky týkajúce sa medzinárodných prenosov v jednotlivých prípadoch (článok 36), |
| --- | --- |

—

že hoci osvedčená, napríklad v oblasti počítačovej kriminality nevyhnutná, výmena údajov s tretími krajinami by nemala byť neprimerane obmedzená alebo sťažená, mali by sa uplatňovať náležité záruky pre odchýlky týkajúce sa medzinárodných prenosov v jednotlivých prípadoch (článok 36),

| — | aké splnomocnenia Komisie na prijímanie delegovaných aktov a vykonávacích predpisov by mohli byť nahradené už v právnom akte príslušnými konkrétnymi ustanoveniami alebo prostredníctvom príslušných doložiek o výhrade pre členské štáty; |
| --- | --- |

—

aké splnomocnenia Komisie na prijímanie delegovaných aktov a vykonávacích predpisov by mohli byť nahradené už v právnom akte príslušnými konkrétnymi ustanoveniami alebo prostredníctvom príslušných doložiek o výhrade pre členské štáty;

| 33. | vyhradzuje si možnosť predložiť ďalšie stanovisko s konkrétnymi návrhmi na zmenu a doplnenie, keď bude v ďalšom priebehu legislatívneho procesu jasné, aký postoj zaujali k uvedeným otázkam Rada Európskej únie a Európsky parlament. |
| --- | --- |

33.

vyhradzuje si možnosť predložiť ďalšie stanovisko s konkrétnymi návrhmi na zmenu a doplnenie, keď bude v ďalšom priebehu legislatívneho procesu jasné, aký postoj zaujali k uvedeným otázkam Rada Európskej únie a Európsky parlament.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 36

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Odchylne od článkov 34 a 35 členské štáty stanovia, že prenos osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii sa môže uskutočniť, len ak: | Odchylne od článkov 34 a 35 členské štáty stanovia, že prenos osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii sa môže uskutočniť, len ak: |
| a) | prenos je nevyhnutný na ochranu zásadných záujmov dotknutej osoby či inej osoby, alebo |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Odchylne od článkov 34 a 35 členské štáty stanovia, že prenos osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii sa môže uskutočniť, len ak:

Odchylne od článkov 34 a 35 členské štáty stanovia, že prenos osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii sa môže uskutočniť, len ak:

a)

prenos je nevyhnutný na ochranu zásadných záujmov dotknutej osoby či inej osoby, alebo

| a) | prenos je nevyhnutný na ochranu zásadných záujmov dotknutej osoby či inej osoby, alebo |
| --- | --- |

a)

prenos je nevyhnutný na ochranu zásadných záujmov dotknutej osoby či inej osoby, alebo

| b) | prenos je nevyhnutný na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby, ak sa tak ustanovuje v právnych predpisoch členského štátu prenášajúceho osobné údaje, alebo |
| --- | --- |

b)

prenos je nevyhnutný na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby, ak sa tak ustanovuje v právnych predpisoch členského štátu prenášajúceho osobné údaje, alebo

| b) | prenos je nevyhnutný na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby, ak sa tak ustanovuje v právnych predpisoch členského štátu prenášajúceho osobné údaje, alebo |
| --- | --- |

b)

prenos je nevyhnutný na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby, ak sa tak ustanovuje v právnych predpisoch členského štátu prenášajúceho osobné údaje, alebo

| c) | prenos údajov je nevyhnutný na to, aby sa predišlo bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti členského štátu alebo tretej krajiny, alebo |
| --- | --- |

c)

prenos údajov je nevyhnutný na to, aby sa predišlo bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti členského štátu alebo tretej krajiny, alebo

| c) | prenos údajov je nevyhnutný na to, aby sa predišlo bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti členského štátu alebo tretej krajiny, alebo |
| --- | --- |

c)

prenos údajov je nevyhnutný na to, aby sa predišlo bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti členského štátu alebo tretej krajiny, alebo

| d) | prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania či stíhania alebo výkonu trestných sankcií, alebo |
| --- | --- |

d)

prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania či stíhania alebo výkonu trestných sankcií, alebo

| d) | prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania či stíhania alebo výkonu trestných sankcií, alebo |
| --- | --- |

d)

prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania či stíhania alebo výkonu trestných sankcií, alebo

| e) | prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na stanovenie, uplatňovanie alebo obranu právnych nárokov súvisiacich s predchádzaním trestným činom, ich vyšetrovaním, odhaľovaním či stíhaním alebo výkonom trestných sankcií. |
| --- | --- |

e)

prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na stanovenie, uplatňovanie alebo obranu právnych nárokov súvisiacich s predchádzaním trestným činom, ich vyšetrovaním, odhaľovaním či stíhaním alebo výkonom trestných sankcií.

| e) | prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na stanovenie, uplatňovanie alebo obranu právnych nárokov súvisiacich s predchádzaním trestným činom, ich vyšetrovaním, odhaľovaním či stíhaním alebo výkonom trestných sankcií. |
| --- | --- |

e)

prenos je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na stanovenie, uplatňovanie alebo obranu právnych nárokov súvisiacich s predchádzaním trestným činom, ich vyšetrovaním, odhaľovaním či stíhaním alebo výkonom trestných sankcií.

Zdôvodnenie

Výraz „je nevyhnutný“ je príliš vágny a umožňuje neobmedzujúce využívanie odchýlok, ktoré je v rozpore s duchom tohto článku.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 86 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Ustanovenie povinnosti, aby Európska komisia konzultovala všetky delegované a vykonávacie akty s Európskym výborom pre ochranu údajov, je veľmi dôležitou zárukou.

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 391/134 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 391/134

---

Stanovisko Výboru regiónov „Balík o ochrane legálneho hospodárstva“

2012/C 391/14

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta návrhy Európskej komisie, ktoré ucelene zoskupujú normatívne opatrenia a stratégie, ktoré treba vykonávať, s cieľom efektívne a urýchlene zabezpečiť ochranu legálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

—

víta návrhy Európskej komisie, ktoré ucelene zoskupujú normatívne opatrenia a stratégie, ktoré treba vykonávať, s cieľom efektívne a urýchlene zabezpečiť ochranu legálneho hospodárstva;

| — | schvaľuje iniciatívy Komisie zamerané na predchádzanie nekalým praktikám, ako sú konflikt záujmov, uprednostňovanie a korupcia, a to stíhaním určitého správania, ktoré niektoré štáty stále nepostihujú a ktoré bránia voľnému prístupu k verejným obstarávaniam; |
| --- | --- |

—

schvaľuje iniciatívy Komisie zamerané na predchádzanie nekalým praktikám, ako sú konflikt záujmov, uprednostňovanie a korupcia, a to stíhaním určitého správania, ktoré niektoré štáty stále nepostihujú a ktoré bránia voľnému prístupu k verejným obstarávaniam;

| — | podporuje zavedenie nového mechanizmu hodnotenia prostredníctvom budúcej správy EÚ o boji proti korupcii, ktorá sa od roku 2013 bude vypracúvať každé dva roky; |
| --- | --- |

—

podporuje zavedenie nového mechanizmu hodnotenia prostredníctvom budúcej správy EÚ o boji proti korupcii, ktorá sa od roku 2013 bude vypracúvať každé dva roky;

| — | víta návrh smernice o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v EÚ, keďže zmrazovanie a konfiškácia sú nevyhnutnými nástrojmi ochrany celosvetového hospodárstva slúžiace na to, aby sa páchanie trestných činov nevyplácalo a aby nikto nemal úžitok z neprávom nadobudnutého majetku; |
| --- | --- |

—

víta návrh smernice o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v EÚ, keďže zmrazovanie a konfiškácia sú nevyhnutnými nástrojmi ochrany celosvetového hospodárstva slúžiace na to, aby sa páchanie trestných činov nevyplácalo a aby nikto nemal úžitok z neprávom nadobudnutého majetku;

| — | súhlasí s logikou Štokholmského programu, podľa ktorej je lepšie ustanoviť povinné minimálne pravidlá podľa článku 83 ZFEÚ (týkajúce sa rozšírenej konfiškácie a konfiškácie majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti, konfiškácie majetku tretích strán a konfiškácie aj bez predchádzajúceho odsúdenia) ako hľadať spôsoby, ako vylepšiť súčasný mechanizmus v Únii, ktorému chýbajú účinné nátlakové prostriedky; |
| --- | --- |

—

súhlasí s logikou Štokholmského programu, podľa ktorej je lepšie ustanoviť povinné minimálne pravidlá podľa článku 83 ZFEÚ (týkajúce sa rozšírenej konfiškácie a konfiškácie majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti, konfiškácie majetku tretích strán a konfiškácie aj bez predchádzajúceho odsúdenia) ako hľadať spôsoby, ako vylepšiť súčasný mechanizmus v Únii, ktorému chýbajú účinné nátlakové prostriedky;

| — | žiada od členských štátov, aby zabezpečili, že sa (po vyhovení oprávneným žiadostiam o navrátenie zaisteného majetku) bude miestnym a/alebo regionálnym samosprávam vracať aspoň časť zaistených príjmov z trestnej činnosti, pretože práve ony sú prvými obeťami zločineckých organizácií, ktoré destabilizujú sociálny poriadok na miestnej úrovni. Miestne samosprávy majú tiež najlepšie postavenie, aby mohli podnikať kroky na miestnej úrovni s cieľom odstrániť hlboko zakorenené príčiny kriminality. Istým spôsobom ide o to, aby sa činnosti orgánov verejnej správy pozitívne zviditeľnili a aby sa vytvoril bezúhonný systém, v ktorom sa spájajú volení zástupcovia, občianska spoločnosť a rodiny; |
| --- | --- |

—

žiada od členských štátov, aby zabezpečili, že sa (po vyhovení oprávneným žiadostiam o navrátenie zaisteného majetku) bude miestnym a/alebo regionálnym samosprávam vracať aspoň časť zaistených príjmov z trestnej činnosti, pretože práve ony sú prvými obeťami zločineckých organizácií, ktoré destabilizujú sociálny poriadok na miestnej úrovni. Miestne samosprávy majú tiež najlepšie postavenie, aby mohli podnikať kroky na miestnej úrovni s cieľom odstrániť hlboko zakorenené príčiny kriminality. Istým spôsobom ide o to, aby sa činnosti orgánov verejnej správy pozitívne zviditeľnili a aby sa vytvoril bezúhonný systém, v ktorom sa spájajú volení zástupcovia, občianska spoločnosť a rodiny;

| — | nabáda miestnych volených zástupcov, aby na začiatku svojho mandátu podpísali profesijnú chartu nazvanú „Obliti privatorum, publica curate“ (Zabudnite na súkromné záležitosti a starajte sa o verejné záležitosti), čo by prispelo k nastoleniu a udržaniu dôvery medzi občanmi a tými, ktorí riadia spoločenské záležitosti; |
| --- | --- |

—

nabáda miestnych volených zástupcov, aby na začiatku svojho mandátu podpísali profesijnú chartu nazvanú „Obliti privatorum, publica curate“ (Zabudnite na súkromné záležitosti a starajte sa o verejné záležitosti), čo by prispelo k nastoleniu a udržaniu dôvery medzi občanmi a tými, ktorí riadia spoločenské záležitosti;

| — | nabáda volených zástupcov, aby na nezávislom verejnom orgáne podali majetkové priznanie týkajúce sa ich imania a obchodných a podnikateľských vzťahov. |
| --- | --- |

—

nabáda volených zástupcov, aby na nezávislom verejnom orgáne podali majetkové priznanie týkajúce sa ich imania a obchodných a podnikateľských vzťahov.

| Hlavný spravodajca | Christophe ROUILLON (FR/SES), starosta mesta Coulaines |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii
  COM(2012) 85 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o ochrane finančných záujmov Európskej únie pomocou trestného práva a administratívnymi vyšetrovaniami – Integrovaná politika ochrany peňazí daňových poplatníkov
  COM(2011) 293 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Boj proti korupcii v Európskej únii
  COM(2011) 308 final
  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva
  COM(2012) 363 final |

Hlavný spravodajca

Christophe ROUILLON (FR/SES), starosta mesta Coulaines

Referenčné dokumenty

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii

COM(2012) 85 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o ochrane finančných záujmov Európskej únie pomocou trestného práva a administratívnymi vyšetrovaniami – Integrovaná politika ochrany peňazí daňových poplatníkov

COM(2011) 293 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Boj proti korupcii v Európskej únii

COM(2011) 308 final

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva

COM(2012) 363 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | konštatuje, že korupcia, organizovaná trestná činnosť a podvody sú pre Európsku úniu pohromou. Podľa mimovládnej organizácie Transparency International ročne zapríčiňujú stratu 120 miliárd eur, čo predstavuje 1 % HDP EÚ. Nelegálne hospodárstvo prehlbuje deficity štátov, brzdí kroky orgánov verejnej moci namierené proti kríze, znižuje objem investícií, podporuje odliv kapitálu a oslabuje dôveru občanov voči ich zástupcom a inštitúciám; |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že korupcia, organizovaná trestná činnosť a podvody sú pre Európsku úniu pohromou. Podľa mimovládnej organizácie Transparency International ročne zapríčiňujú stratu 120 miliárd eur, čo predstavuje 1 % HDP EÚ. Nelegálne hospodárstvo prehlbuje deficity štátov, brzdí kroky orgánov verejnej moci namierené proti kríze, znižuje objem investícií, podporuje odliv kapitálu a oslabuje dôveru občanov voči ich zástupcom a inštitúciám;

| 2. | pripomína, že vďaka Lisabonskej zmluve má EÚ rozšírené prostriedky na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti, medzi ktoré patrí aj vymedzenie úlohy Eurojustu, možnosť vytvoriť európsku prokuratúru (články 85 a 86 ZFEÚ) a ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom a akýmkoľvek iným protiprávnym konaniam, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ (článok 310 ods. 6 a článok 325 ZFEÚ); |
| --- | --- |

2.

pripomína, že vďaka Lisabonskej zmluve má EÚ rozšírené prostriedky na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti, medzi ktoré patrí aj vymedzenie úlohy Eurojustu, možnosť vytvoriť európsku prokuratúru (články 85 a 86 ZFEÚ) a ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom a akýmkoľvek iným protiprávnym konaniam, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ (článok 310 ods. 6 a článok 325 ZFEÚ);

| 3. | uvádza, že podľa výsledkov Eurobarometru 75 % Európanov považuje korupciu za vážny problém členských štátov; |
| --- | --- |

3.

uvádza, že podľa výsledkov Eurobarometru 75 % Európanov považuje korupciu za vážny problém členských štátov;

| 4. | konštatuje, že konfiškácia a zmrazovanie príjmov z trestnej činnosti boli uznané za účinné nástroje boja proti závažnej organizovanej trestnej činnosti a na úrovni EÚ sa im prisúdila priorita strategického významu; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že konfiškácia a zmrazovanie príjmov z trestnej činnosti boli uznané za účinné nástroje boja proti závažnej organizovanej trestnej činnosti a na úrovni EÚ sa im prisúdila priorita strategického významu;

| 5. | domnieva sa, že ochrana záujmov Únie si vyžaduje zlepšenie kontroly používania dotácií udelených konkrétne v rámci Európskeho sociálneho fondu, fondov na podporu územnej súdržnosti alebo spoločnej poľnohospodárskej politiky; pre podvody by mohla byť spochybňovaná legitímnosť týchto integrovaných európskych politík na podporu regiónov; |
| --- | --- |

5.

domnieva sa, že ochrana záujmov Únie si vyžaduje zlepšenie kontroly používania dotácií udelených konkrétne v rámci Európskeho sociálneho fondu, fondov na podporu územnej súdržnosti alebo spoločnej poľnohospodárskej politiky; pre podvody by mohla byť spochybňovaná legitímnosť týchto integrovaných európskych politík na podporu regiónov;

| 6. | zdôrazňuje, že na miestnej úrovni sa organizovaná trestná činnosť zameriava na rozhodujúcich činiteľov územnej samosprávy, a to v súvislosti s prideľovaním zákaziek v rámci verejného obstarávania na tovary a služby, udeľovaním stavebných povolení alebo povolení na vykonávanie obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že na miestnej úrovni sa organizovaná trestná činnosť zameriava na rozhodujúcich činiteľov územnej samosprávy, a to v súvislosti s prideľovaním zákaziek v rámci verejného obstarávania na tovary a služby, udeľovaním stavebných povolení alebo povolení na vykonávanie obchodnej činnosti;

| 7. | konštatuje, že organizovaná trestná činnosť, ako napríklad obchodovanie s drogami alebo ľuďmi, trvalo ohrozuje verejný poriadok, zdravie verejnosti a sociálnu súdržnosť; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že organizovaná trestná činnosť, ako napríklad obchodovanie s drogami alebo ľuďmi, trvalo ohrozuje verejný poriadok, zdravie verejnosti a sociálnu súdržnosť;

| 8. | pripomína, že zdanlivo legálnym využívaním európskych právnych predpisov v oblasti zdaňovania, ktoré je zavše veľmi inovatívne, ako to bolo napríklad aj v prípade uhlíkovej dane, organizovaná trestná činnosť okráda a ochudobňuje nielen členské štáty Únie, ale aj ich územné samosprávy; |
| --- | --- |

8.

pripomína, že zdanlivo legálnym využívaním európskych právnych predpisov v oblasti zdaňovania, ktoré je zavše veľmi inovatívne, ako to bolo napríklad aj v prípade uhlíkovej dane, organizovaná trestná činnosť okráda a ochudobňuje nielen členské štáty Únie, ale aj ich územné samosprávy;

| 9. | zdôrazňuje, že korupcia v športe (vopred dohodnuté výsledky zápasov, úplatky za zvolenie určitého miesta za miesto konania veľkých športových podujatí, zvláštne provízie spojené s prechodom hráčov z jedného klubu do iného, atď.) je zdrojom osobitných obáv, pretože poškodzuje humanistické hodnoty, ktoré vyznávajú milióny amatérskych športovcov a dobrovoľníkov, ktorí pôsobia v športových združeniach; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že korupcia v športe (vopred dohodnuté výsledky zápasov, úplatky za zvolenie určitého miesta za miesto konania veľkých športových podujatí, zvláštne provízie spojené s prechodom hráčov z jedného klubu do iného, atď.) je zdrojom osobitných obáv, pretože poškodzuje humanistické hodnoty, ktoré vyznávajú milióny amatérskych športovcov a dobrovoľníkov, ktorí pôsobia v športových združeniach;

| 10. | domnieva sa, že v súlade so zásadou subsidiarity sú miestne samosprávy, podporujúce politiky slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, základnými aktérmi ochrany legálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že v súlade so zásadou subsidiarity sú miestne samosprávy, podporujúce politiky slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, základnými aktérmi ochrany legálneho hospodárstva.

VÝBOR REGIÓNOV

| 11. | upozorňuje na nedostatky platných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti podvodom a korupcii, ako aj v oblasti konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na nedostatky platných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti podvodom a korupcii, ako aj v oblasti konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti;

V oblasti boja proti podvodom

| 12. | berie na vedomie, že Komisia vo svojej druhej správe o uplatňovaní dohovoru z roku 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (COM(2008) 77) dospela k záveru, že len päť členských štátov prijalo „všetky“ opatrenia potrebné na to, aby sa tento právny akt mohol „v uspokojivej miere“ realizovať; |
| --- | --- |

12.

berie na vedomie, že Komisia vo svojej druhej správe o uplatňovaní dohovoru z roku 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (COM(2008) 77) dospela k záveru, že len päť členských štátov prijalo „všetky“ opatrenia potrebné na to, aby sa tento právny akt mohol „v uspokojivej miere“ realizovať;

V oblasti boja proti korupcii

| 13. | ľutuje, že rámcové rozhodnutie Rady 2003/568/SVV, v ktorom sa aktívna i pasívna korupcia v súkromnom sektore označili za trestný čin a ustanovujú pravidlá v oblasti zodpovednosti právnických osôb, sa zatiaľ netransponovalo do národných právnych poriadkov; |
| --- | --- |

13.

ľutuje, že rámcové rozhodnutie Rady 2003/568/SVV, v ktorom sa aktívna i pasívna korupcia v súkromnom sektore označili za trestný čin a ustanovujú pravidlá v oblasti zodpovednosti právnických osôb, sa zatiaľ netransponovalo do národných právnych poriadkov;

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty stále neratifikovali medzinárodné trestnoprávne dohovory Rady Európy, OSN alebo OECD; |
| --- | --- |

14.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty stále neratifikovali medzinárodné trestnoprávne dohovory Rady Európy, OSN alebo OECD;

V oblasti zmrazovania a konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti

| 15. | konštatuje nedostatky v procese transpozície piatich rámcových rozhodnutí prijatých v tejto oblasti:






  — | rámcové rozhodnutie Rady 2005/212/SVV, ktorým sa umožňuje konfiškácia majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti i rozšírená konfiškácia, bolo väčšinou členských štátov prijaté len čiastočne; |
| --- | --- | --- |

15.

konštatuje nedostatky v procese transpozície piatich rámcových rozhodnutí prijatých v tejto oblasti:

—

rámcové rozhodnutie Rady 2005/212/SVV, ktorým sa umožňuje konfiškácia majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti i rozšírená konfiškácia, bolo väčšinou členských štátov prijaté len čiastočne;

| — | aj keď sa v rámcovom rozhodnutí Rady 2003/577/SVV ustanovuje zásada vzájomného uznávania príkazov na zaistenie, Komisia ľutuje, že má k dispozícii len veľmi málo informácií o jej uplatňovaní; |
| --- | --- |

—

aj keď sa v rámcovom rozhodnutí Rady 2003/577/SVV ustanovuje zásada vzájomného uznávania príkazov na zaistenie, Komisia ľutuje, že má k dispozícii len veľmi málo informácií o jej uplatňovaní;

| — | rámcové rozhodnutie Rady 2006/783/SVV, v ktorom sa ustanovuje vzájomné uznávanie príkazov na konfiškáciu, sa nemohlo prispôsobiť nepovinným pravidlám v oblasti rozšírených právomocí pri konfiškácii ustanoveným v rámcovom rozhodnutí Rady 2005/212/SVV. Okrem toho sa rámcové rozhodnutie Rady 2006/783/SVV uplatňuje len na príkazy na konfiškáciu vydané v trestných konaniach a nie na príkazy vydané v občianskoprávnych konaniach, ktoré sa využívajú v čoraz väčšej miere; |
| --- | --- |

—

rámcové rozhodnutie Rady 2006/783/SVV, v ktorom sa ustanovuje vzájomné uznávanie príkazov na konfiškáciu, sa nemohlo prispôsobiť nepovinným pravidlám v oblasti rozšírených právomocí pri konfiškácii ustanoveným v rámcovom rozhodnutí Rady 2005/212/SVV. Okrem toho sa rámcové rozhodnutie Rady 2006/783/SVV uplatňuje len na príkazy na konfiškáciu vydané v trestných konaniach a nie na príkazy vydané v občianskoprávnych konaniach, ktoré sa využívajú v čoraz väčšej miere;

| — | rozhodnutie Rady 2007/845/SVV o spolupráci medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku, ktorým sa členským štátom udeľuje povinnosť zriadiť alebo určiť takéto úrady s cieľom umožniť spoluprácu medzi nimi a uľahčiť pátranie po príjmoch z trestnej činnosti, sa zatiaľ nevykonáva vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

—

rozhodnutie Rady 2007/845/SVV o spolupráci medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku, ktorým sa členským štátom udeľuje povinnosť zriadiť alebo určiť takéto úrady s cieľom umožniť spoluprácu medzi nimi a uľahčiť pátranie po príjmoch z trestnej činnosti, sa zatiaľ nevykonáva vo všetkých členských štátoch.

VÝBOR REGIÓNOV

| 16. | víta návrhy Európskej komisie, ktoré ucelene zoskupujú normatívne opatrenia a stratégie, ktoré treba vykonávať, s cieľom efektívne a urýchlene zabezpečiť ochranu legálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

16.

víta návrhy Európskej komisie, ktoré ucelene zoskupujú normatívne opatrenia a stratégie, ktoré treba vykonávať, s cieľom efektívne a urýchlene zabezpečiť ochranu legálneho hospodárstva;

| 17. | pripomína, že právne základy normatívnych opatrení v tejto oblasti sú ustanovené v článkoch 82, 83, 310 ods. 6 a čl. 325 ZFEÚ; |
| --- | --- |

17.

pripomína, že právne základy normatívnych opatrení v tejto oblasti sú ustanovené v článkoch 82, 83, 310 ods. 6 a čl. 325 ZFEÚ;

| 18. | považuje za mimoriadne dôležité chrániť verejné zdroje EÚ proti podvodom a spreneverám, zároveň však poukazuje na to, že právne predpisy Únie v oblasti trestného práva majú z dôvodu subsidiarity a účinnosti zmysel len vtedy, ak sú vhodné na odstránenie konkrétnych nedostatkov v praxi orgánov činných v trestnom konaní v členských štátoch; |
| --- | --- |

18.

považuje za mimoriadne dôležité chrániť verejné zdroje EÚ proti podvodom a spreneverám, zároveň však poukazuje na to, že právne predpisy Únie v oblasti trestného práva majú z dôvodu subsidiarity a účinnosti zmysel len vtedy, ak sú vhodné na odstránenie konkrétnych nedostatkov v praxi orgánov činných v trestnom konaní v členských štátoch;

| 19. | schvaľuje definíciu základných trestných činov, ako napríklad podvod a sprenevera verejných zdrojov, na úrovni Únie; |
| --- | --- |

19.

schvaľuje definíciu základných trestných činov, ako napríklad podvod a sprenevera verejných zdrojov, na úrovni Únie;

| 20. | schvaľuje iniciatívy Komisie zamerané na predchádzanie nekalým praktikám, ako sú konflikt záujmov, uprednostňovanie a korupcia, a to stíhaním určitého správania, ktoré niektoré štáty stále nepostihujú a ktoré bránia voľnému prístupu k verejným obstarávaniam (1); |
| --- | --- |

20.

schvaľuje iniciatívy Komisie zamerané na predchádzanie nekalým praktikám, ako sú konflikt záujmov, uprednostňovanie a korupcia, a to stíhaním určitého správania, ktoré niektoré štáty stále nepostihujú a ktoré bránia voľnému prístupu k verejným obstarávaniam (1);

| 21. | schvaľuje smerovanie reformy úradu OLAF zamerané na ochranu peňazí daňových poplatníkov:






  — | uplatňovaním pravidla de minimis sa úrad OLAF bude môcť prioritne zaoberať vyšetrovaniami veľkých podvodov; |
| --- | --- | --- |

21.

schvaľuje smerovanie reformy úradu OLAF zamerané na ochranu peňazí daňových poplatníkov:

—

uplatňovaním pravidla de minimis sa úrad OLAF bude môcť prioritne zaoberať vyšetrovaniami veľkých podvodov;

| — | zavedením povinnosti sledovať administratívne vyšetrovania, v rámci ktorej členské štáty, ktoré doteraz nemuseli reagovať na vyšetrovania úradu OLAF, budú musieť úrad OLAF aspoň informovať o tom, ako pokročili v riešení jednotlivých spisov; |
| --- | --- |

—

zavedením povinnosti sledovať administratívne vyšetrovania, v rámci ktorej členské štáty, ktoré doteraz nemuseli reagovať na vyšetrovania úradu OLAF, budú musieť úrad OLAF aspoň informovať o tom, ako pokročili v riešení jednotlivých spisov;

| 22. | plne sa stotožňuje s politickým impulzom na boj proti korupcii v Únii a globálnym postojom, ktorý v tejto otázke zaujala Komisia; |
| --- | --- |

22.

plne sa stotožňuje s politickým impulzom na boj proti korupcii v Únii a globálnym postojom, ktorý v tejto otázke zaujala Komisia;

| 23. | podporuje zavedenie nového mechanizmu hodnotenia prostredníctvom budúcej správy EÚ o boji proti korupcii, ktorá sa od roku 2013 bude vypracúvať každé dva roky; |
| --- | --- |

23.

podporuje zavedenie nového mechanizmu hodnotenia prostredníctvom budúcej správy EÚ o boji proti korupcii, ktorá sa od roku 2013 bude vypracúvať každé dva roky;

| 24. | podporuje návrh Komisie prispôsobiť sa už existujúcim mechanizmom, ako sú mechanizmy v OECD alebo Rade Európy; |
| --- | --- |

24.

podporuje návrh Komisie prispôsobiť sa už existujúcim mechanizmom, ako sú mechanizmy v OECD alebo Rade Európy;

| 25. | upriamuje však pozornosť Komisie na to, že je nevyhnutné urýchlene vyvodiť ponaučenia zo súčasného globálneho mechanizmu založeného na vzájomnej dôvere štátov a pripomína, že v zmysle článku 83 ZFEÚ je potrebné prijať právne predpisy s cieľom ustanoviť najlepšie postupy; |
| --- | --- |

25.

upriamuje však pozornosť Komisie na to, že je nevyhnutné urýchlene vyvodiť ponaučenia zo súčasného globálneho mechanizmu založeného na vzájomnej dôvere štátov a pripomína, že v zmysle článku 83 ZFEÚ je potrebné prijať právne predpisy s cieľom ustanoviť najlepšie postupy;

| 26. | plne sa stotožňuje s globálnym postojom, ktorý v tejto oblasti zaujala Komisia a na základe ktorého sa Komisia zaoberá aj právnymi predpismi v oblasti finančného vykazovania a kontroly účtov podnikov v EÚ. |
| --- | --- |

26.

plne sa stotožňuje s globálnym postojom, ktorý v tejto oblasti zaujala Komisia a na základe ktorého sa Komisia zaoberá aj právnymi predpismi v oblasti finančného vykazovania a kontroly účtov podnikov v EÚ.

VÝBOR REGIÓNOV

| 27. | kladne hodnotí návrh smernice o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v EÚ, keďže zmrazovanie a konfiškácia sú nevyhnutnými nástrojmi ochrany celosvetového hospodárstva slúžiace na to, aby sa páchanie trestných činov nevyplácalo a aby nikto nemal úžitok z neprávom nadobudnutého majetku; |
| --- | --- |

27.

kladne hodnotí návrh smernice o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v EÚ, keďže zmrazovanie a konfiškácia sú nevyhnutnými nástrojmi ochrany celosvetového hospodárstva slúžiace na to, aby sa páchanie trestných činov nevyplácalo a aby nikto nemal úžitok z neprávom nadobudnutého majetku;

| 28. | súhlasí s logikou Štokholmského programu, podľa ktorej je lepšie ustanoviť povinné minimálne pravidlá podľa článku 83 ZFEÚ (týkajúce sa rozšírenej konfiškácie a konfiškácie majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti, konfiškácie majetku tretích strán a konfiškácie aj bez predchádzajúceho odsúdenia) ako hľadať spôsoby, ako vylepšiť súčasný mechanizmus v Únii, ktorému chýbajú účinné nátlakové prostriedky; |
| --- | --- |

28.

súhlasí s logikou Štokholmského programu, podľa ktorej je lepšie ustanoviť povinné minimálne pravidlá podľa článku 83 ZFEÚ (týkajúce sa rozšírenej konfiškácie a konfiškácie majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti, konfiškácie majetku tretích strán a konfiškácie aj bez predchádzajúceho odsúdenia) ako hľadať spôsoby, ako vylepšiť súčasný mechanizmus v Únii, ktorému chýbajú účinné nátlakové prostriedky;

| 29. | podporuje návrh smernice, keďže preberá právne ustanovenia a koncepcie, ktoré už boli zadefinované v predchádzajúcich rámcových rozhodnutiach o konfiškácii príjmov a nástrojov z trestnej činnosti a konfiškácii majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti; |
| --- | --- |

29.

podporuje návrh smernice, keďže preberá právne ustanovenia a koncepcie, ktoré už boli zadefinované v predchádzajúcich rámcových rozhodnutiach o konfiškácii príjmov a nástrojov z trestnej činnosti a konfiškácii majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti;

| 30. | pozitívne hodnotí aj to, že sa v návrhu smernice predkladajú ustanovenia umožňujúce zoširoka chápať pojem príjem z trestnej činnosti (vrátane opätovného využívania vo forme práv alebo majetku) a dočasne zaistiť majetok po dobu potrebnú na vynesenie rozsudku. |
| --- | --- |

30.

pozitívne hodnotí aj to, že sa v návrhu smernice predkladajú ustanovenia umožňujúce zoširoka chápať pojem príjem z trestnej činnosti (vrátane opätovného využívania vo forme práv alebo majetku) a dočasne zaistiť majetok po dobu potrebnú na vynesenie rozsudku.

| 31. | Pokiaľ ide o rozšírenú konfiškáciu
  , ak aj Výbor regiónov schvaľuje odstránenie možností, ktoré štátom prisudzovalo rámcové rozhodnutie z roku 2005 a domnieva sa, že týmto zlepšuje platné ustanovenia o rozšírenej konfiškácii, domnieva sa, že je žiaduce vylepšiť odsek 1 v článku 4, ktorý je príliš nepresný. Rozšírené právomoci pri konfiškácii znamenajú aj to, že zákon umožňuje konfiškáciu aj iných príjmov ako sú priame príjmy z trestného činu, a to preto, že sa v ňom predpokladá prepojenie medzi trestným činom a majetkom alebo právami, na ktoré chce uplatniť konfiškáciu. Výbor regiónov navrhuje, aby „osobitné skutočnosti“, na základe ktorých súd rozhoduje, zahŕňali napríklad nepomer medzi hodnotou majetku a legálnymi príjmami. Uvedený príklad je najčastejším príkladom „osobitných skutočností“ a podčiarkuje, že je na dotknutej osobe, aby preukázala, že majetok alebo práva, ktoré sa majú skonfiškovať, nie sú priamym príjmom z trestného činu, ale že pochádzajú z iných, legálnych zdrojov; |
| --- | --- |

31.

Pokiaľ ide o rozšírenú konfiškáciu
  , ak aj Výbor regiónov schvaľuje odstránenie možností, ktoré štátom prisudzovalo rámcové rozhodnutie z roku 2005 a domnieva sa, že týmto zlepšuje platné ustanovenia o rozšírenej konfiškácii, domnieva sa, že je žiaduce vylepšiť odsek 1 v článku 4, ktorý je príliš nepresný. Rozšírené právomoci pri konfiškácii znamenajú aj to, že zákon umožňuje konfiškáciu aj iných príjmov ako sú priame príjmy z trestného činu, a to preto, že sa v ňom predpokladá prepojenie medzi trestným činom a majetkom alebo právami, na ktoré chce uplatniť konfiškáciu. Výbor regiónov navrhuje, aby „osobitné skutočnosti“, na základe ktorých súd rozhoduje, zahŕňali napríklad nepomer medzi hodnotou majetku a legálnymi príjmami. Uvedený príklad je najčastejším príkladom „osobitných skutočností“ a podčiarkuje, že je na dotknutej osobe, aby preukázala, že majetok alebo práva, ktoré sa majú skonfiškovať, nie sú priamym príjmom z trestného činu, ale že pochádzajú z iných, legálnych zdrojov;

| 32. | víta možnosť
  konfiškácie majetku tretích strán
  ; keďže kriminálnici nikdy oficiálne nevlastnia majetky ani práva vo svojom mene, výbor pripomína, že tretie strany, ktorých úlohou je ukryť alebo prepierať majetok, sú často právnickými osobami, pričom organizovaná trestná činnosť už dlho využíva veľmi sofistikované právnické techniky, aby takýto majetok nebolo možné skonfiškovať. Výbor regiónov preto dôrazne odporúča, aby sa zásady trestnoprávnej zodpovednosti právnických osôb doplnili a aby sa zaviedol pojem „skutočný príjemca“; |
| --- | --- |

32.

víta možnosť
  konfiškácie majetku tretích strán
  ; keďže kriminálnici nikdy oficiálne nevlastnia majetky ani práva vo svojom mene, výbor pripomína, že tretie strany, ktorých úlohou je ukryť alebo prepierať majetok, sú často právnickými osobami, pričom organizovaná trestná činnosť už dlho využíva veľmi sofistikované právnické techniky, aby takýto majetok nebolo možné skonfiškovať. Výbor regiónov preto dôrazne odporúča, aby sa zásady trestnoprávnej zodpovednosti právnických osôb doplnili a aby sa zaviedol pojem „skutočný príjemca“;

| 33. | navrhuje, aby sa do návrhu začlenila koncepcia umožňujúca posúdiť, či sa tretia strana správa ako skutočný vlastník a/alebo jediný príjemca hospodárskeho úžitku. Preukazovalo by sa to na základe zistení: riadenie právnickej osoby de facto a de iure na osobné účely, financovanie majetku, sprístupnenie majetku bez finančnej protihodnoty, atď. Táto koncepcia, ktorá je dobre známa napríklad v Luxembursku, umožňuje zatknúť skutočného recipienta ziskov spoločnosti, čím sa dopĺňa zásada zodpovednosti právnických osôb; |
| --- | --- |

33.

navrhuje, aby sa do návrhu začlenila koncepcia umožňujúca posúdiť, či sa tretia strana správa ako skutočný vlastník a/alebo jediný príjemca hospodárskeho úžitku. Preukazovalo by sa to na základe zistení: riadenie právnickej osoby de facto a de iure na osobné účely, financovanie majetku, sprístupnenie majetku bez finančnej protihodnoty, atď. Táto koncepcia, ktorá je dobre známa napríklad v Luxembursku, umožňuje zatknúť skutočného recipienta ziskov spoločnosti, čím sa dopĺňa zásada zodpovednosti právnických osôb;

| 34. | má výhrady ku konfiškácii bez predchádzajúceho odsúdenia, pretože vo väčšine členských štátov je konfiškácia druhom sankcie spojenej s trestnoprávnym odsúdením. Okrem toho je konfiškácia bez predchádzajúceho odsúdenia konfiškáciou, ktorá sa zakladá na občianskoprávnych konaniach, a teda nespadá pod plánovaný právny základ: súčasný návrh sa zakladá výlučne na článku 82 ods. 2 ZFEÚ a týka sa len sankcií v trestnoprávnej oblasti. Konfiškácia bez predchádzajúceho odsúdenia tiež narúša právnické tradície niektorých štátov, napríklad Francúzska, v ktorých je právo vlastniť majetok ústavným právom; |
| --- | --- |

34.

má výhrady ku konfiškácii bez predchádzajúceho odsúdenia, pretože vo väčšine členských štátov je konfiškácia druhom sankcie spojenej s trestnoprávnym odsúdením. Okrem toho je konfiškácia bez predchádzajúceho odsúdenia konfiškáciou, ktorá sa zakladá na občianskoprávnych konaniach, a teda nespadá pod plánovaný právny základ: súčasný návrh sa zakladá výlučne na článku 82 ods. 2 ZFEÚ a týka sa len sankcií v trestnoprávnej oblasti. Konfiškácia bez predchádzajúceho odsúdenia tiež narúša právnické tradície niektorých štátov, napríklad Francúzska, v ktorých je právo vlastniť majetok ústavným právom;

| 35. | poznamenáva, že na konfiškáciu bez predchádzajúceho odsúdenia sa nevzťahuje ani článok 83 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že Európsky parlament a Rada môžu ustanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblastiach obzvlášť závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom; |
| --- | --- |

35.

poznamenáva, že na konfiškáciu bez predchádzajúceho odsúdenia sa nevzťahuje ani článok 83 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že Európsky parlament a Rada môžu ustanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblastiach obzvlášť závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom;

| 36. | navrhuje trestnoprávne riešenia založené na trestnoprávnych ustanoveniach, ktoré sa osvedčili, aby sa dosiahla porovnateľná úroveň účinnosti právnych predpisov v oblasti zaistenia a konfiškácie majetku; |
| --- | --- |

36.

navrhuje trestnoprávne riešenia založené na trestnoprávnych ustanoveniach, ktoré sa osvedčili, aby sa dosiahla porovnateľná úroveň účinnosti právnych predpisov v oblasti zaistenia a konfiškácie majetku;

| 37. | v tejto súvislosti pripomína, že konfiškácia v občianskom konaní sa opiera o jedno z odporúčaní Finančnej akčnej skupiny (FATF) (odporúčanie č. 3), ktoré nabáda štáty, aby prijali opatrenia umožňujúce konfiškáciu bez toho, aby sa vyžadovalo odsúdenie v trestnom konaní. V tom istom odporúčaní sa tiež uvádza, že štáty môžu prijať aj opatrenia, ktoré vyžadujú, aby údajný páchateľ trestného činu dokázal legálny pôvod majetku, ktorý by sa mohol stať predmetom konfiškácie. To, čo sa týmto sleduje, sa zdá byť presunutím dôkazného bremena, ktoré je zásadným prvkom konfiškácie bez predchádzajúceho odsúdenia. Označením držby „neoprávneného“ majetku alebo nepreukázania pôvodu zdrojov za nový trestný čin dospejeme k rovnakému výsledku. (Pozri napríklad nový článok 321 ods. 6 francúzskeho trestného zákonníka, v ktorom sa vo všeobecnosti postihuje, ak osoba nevie preukázať pôvod zdrojov, ktoré nekorešpondujú s jej spôsobom života, alebo pôvod majetku, keď sa táto osoba bežne stýka s páchateľmi trestných činov alebo priestupkov, za spáchanie ktorých je možné uložiť trest odňatia slobody v trvaní aspoň piatich rokov). Takto sa teda zabezpečuje žiaduce presunutie dôkazného bremena. |
| --- | --- |

37.

v tejto súvislosti pripomína, že konfiškácia v občianskom konaní sa opiera o jedno z odporúčaní Finančnej akčnej skupiny (FATF) (odporúčanie č. 3), ktoré nabáda štáty, aby prijali opatrenia umožňujúce konfiškáciu bez toho, aby sa vyžadovalo odsúdenie v trestnom konaní. V tom istom odporúčaní sa tiež uvádza, že štáty môžu prijať aj opatrenia, ktoré vyžadujú, aby údajný páchateľ trestného činu dokázal legálny pôvod majetku, ktorý by sa mohol stať predmetom konfiškácie. To, čo sa týmto sleduje, sa zdá byť presunutím dôkazného bremena, ktoré je zásadným prvkom konfiškácie bez predchádzajúceho odsúdenia. Označením držby „neoprávneného“ majetku alebo nepreukázania pôvodu zdrojov za nový trestný čin dospejeme k rovnakému výsledku. (Pozri napríklad nový článok 321 ods. 6 francúzskeho trestného zákonníka, v ktorom sa vo všeobecnosti postihuje, ak osoba nevie preukázať pôvod zdrojov, ktoré nekorešpondujú s jej spôsobom života, alebo pôvod majetku, keď sa táto osoba bežne stýka s páchateľmi trestných činov alebo priestupkov, za spáchanie ktorých je možné uložiť trest odňatia slobody v trvaní aspoň piatich rokov). Takto sa teda zabezpečuje žiaduce presunutie dôkazného bremena.

| 38. | V súlade so zásadou subsidiarity musí súčasný návrh ponúknuť štátom možnosť rozhodnúť sa, či si zvolia konfiškáciu bez predchádzajúceho odsúdenia alebo nie, a to za predpokladu, že budú schopné preukázať, že ich legislatíva je rovnako účinná, a ak nebudú namietať proti zásade vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí. |
| --- | --- |

38.

V súlade so zásadou subsidiarity musí súčasný návrh ponúknuť štátom možnosť rozhodnúť sa, či si zvolia konfiškáciu bez predchádzajúceho odsúdenia alebo nie, a to za predpokladu, že budú schopné preukázať, že ich legislatíva je rovnako účinná, a ak nebudú namietať proti zásade vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí.

VÝBOR REGIÓNOV

| 39. | vyjadruje menšie výhrady k udeľovaniu príliš podrobných záruk počas jednotlivých fáz zmrazovania a konfiškácie príjmov z trestnej činnosti, nakoľko by tieto záruky mohli byť možnou príčinou ochromenia nového právneho rámca vzťahujúceho sa na zaistenie a konfiškáciu majetku v Únii; |
| --- | --- |

39.

vyjadruje menšie výhrady k udeľovaniu príliš podrobných záruk počas jednotlivých fáz zmrazovania a konfiškácie príjmov z trestnej činnosti, nakoľko by tieto záruky mohli byť možnou príčinou ochromenia nového právneho rámca vzťahujúceho sa na zaistenie a konfiškáciu majetku v Únii;

| 40. | jednako zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť európsku prokuratúru a už teraz podčiarkuje, že je potrebné posilniť policajné a súdne štruktúry, ktoré sa zaoberajú organizovanou trestnou činnosťou v členských štátoch. |
| --- | --- |

40.

jednako zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť európsku prokuratúru a už teraz podčiarkuje, že je potrebné posilniť policajné a súdne štruktúry, ktoré sa zaoberajú organizovanou trestnou činnosťou v členských štátoch.

VÝBOR REGIÓNOV

| 41. | sa domnieva, že zriadenie európskej prokuratúry môže prispieť k väčšej účinnosti reformy úradu OLAF; |
| --- | --- |

41.

sa domnieva, že zriadenie európskej prokuratúry môže prispieť k väčšej účinnosti reformy úradu OLAF;

| 42. | domnieva sa, že finančné vyšetrovania týkajúce sa korupcie a zapojenia vplyvných hospodárskych a politických aktérov do trestnej činnosti, alebo vyšetrovania týkajúce sa cezhraničných kriminálnych sietí by sa účinnejšie a istejšie riešili na európskej prokuratúre; |
| --- | --- |

42.

domnieva sa, že finančné vyšetrovania týkajúce sa korupcie a zapojenia vplyvných hospodárskych a politických aktérov do trestnej činnosti, alebo vyšetrovania týkajúce sa cezhraničných kriminálnych sietí by sa účinnejšie a istejšie riešili na európskej prokuratúre;

| 43. | domnieva sa, že premena Eurojustu na európsku prokuratúru, ktorá by mala právomoc iniciovať vyšetrovanie trestných činov aspoň v prípadoch závažného ohrozenia záujmov Únie a možnosť na základe vlastnej iniciatívy začať súdne vyšetrovania je účinný prostriedok, ako predísť situáciám uvedeným v oznámení Komisie o ochrane finančných záujmov (COM(2011) 293 final), ktoré je predmetom tohto stanoviska. Výbor regiónov chce pripomenúť, že v článkoch 85 a 86 ZFEÚ sa ráta s uvedeným vývojom, ktorý je potrebný, ak chceme čeliť dvom veľkým hrozbám, ktorými sú finančná kríza a organizovaná trestná činnosť; |
| --- | --- |

43.

domnieva sa, že premena Eurojustu na európsku prokuratúru, ktorá by mala právomoc iniciovať vyšetrovanie trestných činov aspoň v prípadoch závažného ohrozenia záujmov Únie a možnosť na základe vlastnej iniciatívy začať súdne vyšetrovania je účinný prostriedok, ako predísť situáciám uvedeným v oznámení Komisie o ochrane finančných záujmov (COM(2011) 293 final), ktoré je predmetom tohto stanoviska. Výbor regiónov chce pripomenúť, že v článkoch 85 a 86 ZFEÚ sa ráta s uvedeným vývojom, ktorý je potrebný, ak chceme čeliť dvom veľkým hrozbám, ktorými sú finančná kríza a organizovaná trestná činnosť;

| 44. | domnieva sa, že jedným z krokov, ako postupovať, je spoločný európsky program odbornej prípravy finančných vyšetrovateľov, ktorý by Komisia mala prioritne vypracovať a začať realizovať; |
| --- | --- |

44.

domnieva sa, že jedným z krokov, ako postupovať, je spoločný európsky program odbornej prípravy finančných vyšetrovateľov, ktorý by Komisia mala prioritne vypracovať a začať realizovať;

| 45. | myslí si, že účinná ochrana informátorov proti represáliám je ústredným aspektom protikorupčnej politiky, ako aj boja proti organizovanej trestnej činnosti. Právny rámec, ktorým sa spravuje tento aspekt v Únii, nie je rovnocenný. Výbor regiónov je preto tiež naklonený iniciatívam Komisie, ktoré sa venujú ochrane informátorov. |
| --- | --- |

45.

myslí si, že účinná ochrana informátorov proti represáliám je ústredným aspektom protikorupčnej politiky, ako aj boja proti organizovanej trestnej činnosti. Právny rámec, ktorým sa spravuje tento aspekt v Únii, nie je rovnocenný. Výbor regiónov je preto tiež naklonený iniciatívam Komisie, ktoré sa venujú ochrane informátorov.

Posilnenie úlohy miestnych samospráv v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti

| 46. | žiada od členských štátov, aby zabezpečili, že sa (po vyhovení oprávneným žiadostiam o navrátenie zaisteného majetku) bude miestnym a/alebo regionálnym samosprávam vracať aspoň časť zaistených príjmov z trestnej činnosti, pretože práve ony sú prvými obeťami zločineckých organizácií, ktoré destabilizujú sociálny poriadok na miestnej úrovni. Miestne samosprávy majú tiež najlepšie postavenie, aby mohli podnikať kroky na miestnej úrovni s cieľom odstrániť hlboko zakorenené príčiny kriminality. Táto prax existuje už v Taliansku, kde sa jedna tretina z 12 000 zaistených budov pridelila miestnym samosprávam alebo predala v ich prospech, aby mohli získané prostriedky využívať na vykonávanie sociálnych činností. Istým spôsobom ide o to, aby sa činnosti orgánov verejnej správy pozitívne zviditeľnili a aby sa vytvoril bezúhonný systém, v ktorom sa spájajú volení zástupcovia, občianska spoločnosť a rodiny; |
| --- | --- |

46.

žiada od členských štátov, aby zabezpečili, že sa (po vyhovení oprávneným žiadostiam o navrátenie zaisteného majetku) bude miestnym a/alebo regionálnym samosprávam vracať aspoň časť zaistených príjmov z trestnej činnosti, pretože práve ony sú prvými obeťami zločineckých organizácií, ktoré destabilizujú sociálny poriadok na miestnej úrovni. Miestne samosprávy majú tiež najlepšie postavenie, aby mohli podnikať kroky na miestnej úrovni s cieľom odstrániť hlboko zakorenené príčiny kriminality. Táto prax existuje už v Taliansku, kde sa jedna tretina z 12 000 zaistených budov pridelila miestnym samosprávam alebo predala v ich prospech, aby mohli získané prostriedky využívať na vykonávanie sociálnych činností. Istým spôsobom ide o to, aby sa činnosti orgánov verejnej správy pozitívne zviditeľnili a aby sa vytvoril bezúhonný systém, v ktorom sa spájajú volení zástupcovia, občianska spoločnosť a rodiny;

| 47. | nabáda miestnych volených zástupcov, aby na začiatku svojho mandátu podpísali profesijnú chartu nazvanú „Obliprivatum, publicacurate“ (Zabudnite na súkromné záležitosti a starajte sa o verejné záležitosti), čo by prispelo k nastoleniu a udržaniu dôvery medzi občanmi a tými, ktorí riadia spoločenské záležitosti. V tejto charte by sa stanovili pravidlá nestrannosti (zákaz konfliktu záujmov, odmietnutie pozvania na súkromné podujatie, ktoré by prišlo od fyzickej alebo právnickej osoby, ktorej činnosť súvisí s činnosťou miestnej samosprávy, odovzdanie darov v hodnote vyššej ako 150 eur samospráve, žiadne konanie v prospech rodinných príslušníkov, apod.) a integrity (nevyužívanie prostriedkov samosprávy na osobné účely alebo volebné kampane, dodržiavanie pravidiel riadenia verejných vecí verejnými činiteľmi, apod.); |
| --- | --- |

47.

nabáda miestnych volených zástupcov, aby na začiatku svojho mandátu podpísali profesijnú chartu nazvanú „Obliprivatum, publicacurate“ (Zabudnite na súkromné záležitosti a starajte sa o verejné záležitosti), čo by prispelo k nastoleniu a udržaniu dôvery medzi občanmi a tými, ktorí riadia spoločenské záležitosti. V tejto charte by sa stanovili pravidlá nestrannosti (zákaz konfliktu záujmov, odmietnutie pozvania na súkromné podujatie, ktoré by prišlo od fyzickej alebo právnickej osoby, ktorej činnosť súvisí s činnosťou miestnej samosprávy, odovzdanie darov v hodnote vyššej ako 150 eur samospráve, žiadne konanie v prospech rodinných príslušníkov, apod.) a integrity (nevyužívanie prostriedkov samosprávy na osobné účely alebo volebné kampane, dodržiavanie pravidiel riadenia verejných vecí verejnými činiteľmi, apod.);

| 48. | nabáda volených zástupcov, aby na nezávislom verejnom orgáne podali majetkové priznanie týkajúce sa ich imania a obchodných a podnikateľských vzťahov; |
| --- | --- |

48.

nabáda volených zástupcov, aby na nezávislom verejnom orgáne podali majetkové priznanie týkajúce sa ich imania a obchodných a podnikateľských vzťahov;

| 49. | nabáda štáty, aby zaviedli verejné financovanie volebných kampaní a zákaz darov od právnických osôb a aby zaviedli štatút miestneho voleného zástupcu, ktorý by garantoval jeho nezávislosť a finančnú autonómiu; |
| --- | --- |

49.

nabáda štáty, aby zaviedli verejné financovanie volebných kampaní a zákaz darov od právnických osôb a aby zaviedli štatút miestneho voleného zástupcu, ktorý by garantoval jeho nezávislosť a finančnú autonómiu;

| 50. | nabáda k tomu, aby sa účinne bojovalo proti praniu špinavých peňazí pochádzajúcich z korupcie a organizovanej trestnej činnosti v daňových rajoch; |
| --- | --- |

50.

nabáda k tomu, aby sa účinne bojovalo proti praniu špinavých peňazí pochádzajúcich z korupcie a organizovanej trestnej činnosti v daňových rajoch;

| 51. | nabáda štáty, aby sa vyzbrojili skutočnými nástrojmi na prevenciu a detekciu možných nekalých úmyslov, napríklad aby zaviedli služby na hodnotenie protikorupčných mechanizmov a na kontrolu verejných obstarávaní na tovary alebo verejné služby; |
| --- | --- |

51.

nabáda štáty, aby sa vyzbrojili skutočnými nástrojmi na prevenciu a detekciu možných nekalých úmyslov, napríklad aby zaviedli služby na hodnotenie protikorupčných mechanizmov a na kontrolu verejných obstarávaní na tovary alebo verejné služby;

| 52. | žiada zavedenie európskej platformy na výmenu osvedčených postupov na miestnej úrovni v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, na navrátenie zaistených príjmov z trestnej činnosti a na organizovanie európskych konferencií o boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

52.

žiada zavedenie európskej platformy na výmenu osvedčených postupov na miestnej úrovni v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, na navrátenie zaistených príjmov z trestnej činnosti a na organizovanie európskych konferencií o boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti;

| 53. | nabáda miestne samosprávy, aby zabezpečili, že ich dotácie poskytované špičkovým športovcom a profesionálnym klubom sa budú riadiť etickým kódexom a prísnou finančnou transparentnosťou; |
| --- | --- |

53.

nabáda miestne samosprávy, aby zabezpečili, že ich dotácie poskytované špičkovým športovcom a profesionálnym klubom sa budú riadiť etickým kódexom a prísnou finančnou transparentnosťou;

| 54. | navrhuje, aby Výbor regiónov vymenoval pozorovateľa v Osobitnom výbore Európskeho parlamentu pre korupciu a v Skupine štátov proti korupcii (GRECO) v Rade Európy; |
| --- | --- |

54.

navrhuje, aby Výbor regiónov vymenoval pozorovateľa v Osobitnom výbore Európskeho parlamentu pre korupciu a v Skupine štátov proti korupcii (GRECO) v Rade Európy;

| 55. | rozšíri svoje úvahy o osvedčených postupoch riadenia a administratívnej správy v oblasti ochrany legálneho hospodárstva aj na partnerské krajiny v rámci susedskej politiky, ktoré sú členmi Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych samospráv (ARLEM) a Konferencie regionálnych a miestnych samospráv krajín Východného partnerstva (CORLEAP). |
| --- | --- |

55.

rozšíri svoje úvahy o osvedčených postupoch riadenia a administratívnej správy v oblasti ochrany legálneho hospodárstva aj na partnerské krajiny v rámci susedskej politiky, ktoré sú členmi Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych samospráv (ARLEM) a Konferencie regionálnych a miestnych samospráv krajín Východného partnerstva (CORLEAP).

V Bruseli 10. októbra 2012

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2007) 328 final a COM(2011) 309 final. V správe sa konštatuje, že len 9 členských štátov (Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Fínsko, Francúzsko, Írsko, Portugalsko, Česká republika a Spojené kráľovstvo) správne transponovalo všetky zásadné prvky, ktoré tvoria trestný čin korupcie, tak ako boli definované v rámcovom rozhodnutí z roku 2003.

1

---