# Eiropas Savienības L 313/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 313 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 10. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 313

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 10. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrāliju, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1923 (2018. gada 7. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 360/2012 groza attiecībā uz piemērošanas periodu (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1924 (2018. gada 7. decembris) par aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Mostviertler Birnmost (AĢIN) reģistrācijas anulēšanu | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/1925 (2018. gada 18. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Tunisijas stratēģiskajām prioritātēm laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam | 5 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/1926 (2018. gada 19. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos ekspertu grupā | 13 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2018/1927 (2018. gada 5. decembris), ar kuru nosaka iekšējos noteikumus par personas datu apstrādi, ko Eiropas Komisija konkurences jomā veic saistībā ar informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežošanu | 39 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1928 (2018. gada 6. decembris), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8081) | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrāliju, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1923 (2018. gada 7. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 360/2012 groza attiecībā uz piemērošanas periodu (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1924 (2018. gada 7. decembris) par aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Mostviertler Birnmost (AĢIN) reģistrācijas anulēšanu

4

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/1925 (2018. gada 18. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Tunisijas stratēģiskajām prioritātēm laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam

5

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/1926 (2018. gada 19. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos ekspertu grupā

13

*

Komisijas Lēmums (ES) 2018/1927 (2018. gada 5. decembris), ar kuru nosaka iekšējos noteikumus par personas datu apstrādi, ko Eiropas Komisija konkurences jomā veic saistībā ar informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežošanu

39

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1928 (2018. gada 6. decembris), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8081)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8081)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/1

---

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrāliju, no otras puses

Eiropas Savienība un Austrālija 2018. gada 4. septembrī viena otrai paziņoja par to, ka ir pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas, lai provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrāliju, no otras puses (1). Tādējādi saskaņā ar minētā nolīguma 61. panta 2. punktu Austrālija un Savienība no 2018. gada 4. oktobra var provizoriski piemērot savstarpēji saskaņotus nolīguma noteikumus.

1

Saskaņā ar 2. pantu Padomes Lēmumā (ES) 2017/1546 (2016. gada 29. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu pamatnolīgumu, starp Savienību un Austrāliju provizoriski piemēro turpmāk uzskaitītos noteikumus, tomēr to dara tikai tiktāl, ciktāl tie skar jautājumus, kas ietilpst Savienības kompetencē, tostarp jautājumus, kas ietilpst Savienības kompetencē noteikt un īstenot kopīgu ārlietu un drošības politiku:

| — | 3. pants (“Politiskais dialogs”), |
| --- | --- |

—

3. pants (“Politiskais dialogs”),

| — | 10. pants (“Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās”), |
| --- | --- |

—

10. pants (“Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās”),

| — | 56. pants (“Apvienotā komiteja”), izņemot tā 3. punkta g) un h) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

56. pants (“Apvienotā komiteja”), izņemot tā 3. punkta g) un h) apakšpunktu,

| — | X sadaļa (“Nobeiguma noteikumi”), izņemot 61. panta 1. un 3. punktu, tiktāl, ciktāl ir nepieciešams, lai nodrošinātu pirmajos trīs ievilkumos minēto nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

—

X sadaļa (“Nobeiguma noteikumi”), izņemot 61. panta 1. un 3. punktu, tiktāl, ciktāl ir nepieciešams, lai nodrošinātu pirmajos trīs ievilkumos minēto nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu.

---

(1)  
  OV L 237, 15.9.2017., 7. lpp.

1

---

REGULAS

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1923

(2018. gada 7. decembris),

ar ko Regulu (ES) Nr. 360/2012 groza attiecībā uz piemērošanas periodu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2015. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2015/1588 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 360/2012 (2) tiek uzskatīts, ka atbalsta summa, kas ir mazāka par konkrētu robežvērtību un kuru piešķir uzņēmumiem, lai tie sniegtu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punktā minētie kritērijiem, un tādēļ uz to neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas prasība, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 360/2012 (2) tiek uzskatīts, ka atbalsta summa, kas ir mazāka par konkrētu robežvērtību un kuru piešķir uzņēmumiem, lai tie sniegtu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punktā minētie kritērijiem, un tādēļ uz to neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas prasība, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 360/2012 darbības termiņš beigsies 2018. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 360/2012 darbības termiņš beigsies 2018. gada 31. decembrī.

| (3) | Pamatojoties uz Komisijas pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (ES) Nr. 360/2012, šķiet, ka joprojām ir spēkā pamatojums šādu kompensācijas pasākumu atbrīvojumam no paziņošanas prasības un ka nosacījumi, uz kuru pamata tika noteikta Regulas (ES) Nr. 360/2012 darbības joma un saturs, nav būtiski mainījušies. Regula nodrošina juridisko noteiktību un mazina administratīvo slogu attiecībā uz de minimis atbalsta pasākumiem, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Lai nodrošinātu nepārtrauktību un novērstu atbilstības nodrošināšanas izmaksu palielināšanos attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem, šajā posmā būtu jāizvairās no attiecīgajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Komisijas pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (ES) Nr. 360/2012, šķiet, ka joprojām ir spēkā pamatojums šādu kompensācijas pasākumu atbrīvojumam no paziņošanas prasības un ka nosacījumi, uz kuru pamata tika noteikta Regulas (ES) Nr. 360/2012 darbības joma un saturs, nav būtiski mainījušies. Regula nodrošina juridisko noteiktību un mazina administratīvo slogu attiecībā uz de minimis atbalsta pasākumiem, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Lai nodrošinātu nepārtrauktību un novērstu atbilstības nodrošināšanas izmaksu palielināšanos attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem, šajā posmā būtu jāizvairās no attiecīgajām izmaiņām.

| (4) | Tāpēc Regulas (ES) Nr. 360/2012 piemērošanas periods būtu jāpagarina par diviem gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regulas (ES) Nr. 360/2012 piemērošanas periods būtu jāpagarina par diviem gadiem.

| (5) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 360/2012 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 360/2012 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 360/2012 5. pantā vārdus “2018. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdiem “2020. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 31. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 25. aprīļa Regula (ES) Nr. 360/2012 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 114, 26.4.2012., 8. lpp.).

2

de minimis

---

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1924

(2018. gada 7. decembris)

par aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Mostviertler Birnmost” (AĢIN) reģistrācijas anulēšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 54. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (2) 7. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49.–52. pantā noteiktā procedūra mutatis mutandis piemērojama tās pašas regulas 54. panta 1. punktā minētajai reģistrācijas anulēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (2) 7. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49.–52. pantā noteiktā procedūra mutatis mutandis piemērojama tās pašas regulas 54. panta 1. punktā minētajai reģistrācijas anulēšanai.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punktu saistībā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 7. panta 1. punktu pieteikums, kurā lūgts anulēt aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢIN) “Mostviertler Birnmost” reģistrāciju, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punktu saistībā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 7. panta 1. punktu pieteikums, kurā lūgts anulēt aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢIN) “Mostviertler Birnmost” reģistrāciju, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Mostviertler Birnmost” (AĢIN) no Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Mostviertler Birnmost” (AĢIN) no Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra būtu jāsvītro.

| (4) | Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1151/2012 54. panta 1. punkta pēdējai daļai lēmumus par šādu anulēšanu pieņem saskaņā ar tās pašas regulas 57. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1151/2012 54. panta 1. punkta pēdējai daļai lēmumus par šādu anulēšanu pieņem saskaņā ar tās pašas regulas 57. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo anulē nosaukuma “Mostviertler Birnmost” (AĢIN) reģistrāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Deleģētā regula (ES) Nr. 664/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 attiecībā uz Savienības simbolu izveidi aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem, aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētām tradicionālām īpatnībām un attiecībā uz dažiem noteikumiem saistībā ar iegūšanas avotu, dažiem procedūras noteikumiem un dažiem papildu pārejas noteikumiem (OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.).

2

(3)  
  OV C 62, 17.2.2018., 15. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/5

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1925

(2018. gada 18. septembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Tunisijas stratēģiskajām prioritātēm laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (1) (turpmāk “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”), tika parakstīts 1995. gada 17. jūlijā un stājās spēkā 1998. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (1) (turpmāk “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”), tika parakstīts 1995. gada 17. jūlijā un stājās spēkā 1998. gada 1. martā.

| (2) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, pieņemt lēmumus, ko tā uzskata par piemērotiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, pieņemt lēmumus, ko tā uzskata par piemērotiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (3) | Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 90. pantu puses veic vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, un raugās, lai tiktu sasniegti tajā paredzētie mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 90. pantu puses veic vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, un raugās, lai tiktu sasniegti tajā paredzētie mērķi.

| (4) | Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgais paziņojums par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumos. Tajos Padome cita starpā apstiprināja nodomu 2016. gadā sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā vajadzības gadījumā varētu noteikt jaunas partnerattiecību prioritātes, galveno uzmanību pievēršot saskaņotajām prioritātēm un interesēm. |
| --- | --- |

(4)

Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgais paziņojums par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumos. Tajos Padome cita starpā apstiprināja nodomu 2016. gadā sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā vajadzības gadījumā varētu noteikt jaunas partnerattiecību prioritātes, galveno uzmanību pievēršot saskaņotajām prioritātēm un interesēm.

| (5) | Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2016. gada 29. septembra kopīgais paziņojums par ES atbalsta Tunisijai stiprināšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2016. gada 17. oktobra secinājumos. Tajos Padome atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt pāreju Tunisijā, uzsver Tunisijas īpašo situāciju un ES stratēģiskās intereses atbalstīt demokrātiskas, spēcīgas un stabilas Tunisijas izveidi kaimiņreģionā, kā arī nepieciešamību politiskos panākumus papildināt ar tāda paša apjoma progresu ekonomikā, un mudina šajā nolūkā mobilizēt visus instrumentus, kas ir ES rīcībā, un pastiprināt ES un tās dalībvalstu iesaisti ciešā sadarbībā ar Tunisijas iestādēm. |
| --- | --- |

(5)

Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2016. gada 29. septembra kopīgais paziņojums par ES atbalsta Tunisijai stiprināšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2016. gada 17. oktobra secinājumos. Tajos Padome atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt pāreju Tunisijā, uzsver Tunisijas īpašo situāciju un ES stratēģiskās intereses atbalstīt demokrātiskas, spēcīgas un stabilas Tunisijas izveidi kaimiņreģionā, kā arī nepieciešamību politiskos panākumus papildināt ar tāda paša apjoma progresu ekonomikā, un mudina šajā nolūkā mobilizēt visus instrumentus, kas ir ES rīcībā, un pastiprināt ES un tās dalībvalstu iesaisti ciešā sadarbībā ar Tunisijas iestādēm.

| (6) | Savienībai un Tunisijas Republikai būtu jāsadarbojas, lai sasniegtu kopīgo mērķi, kas noteikts stratēģiskajās prioritātēs. Plaukstošas un stabilas demokrātijas attīstība Tunisijā ir abu partneru kopīgajās stratēģiskajās interesēs. |
| --- | --- |

(6)

Savienībai un Tunisijas Republikai būtu jāsadarbojas, lai sasniegtu kopīgo mērķi, kas noteikts stratēģiskajās prioritātēs. Plaukstošas un stabilas demokrātijas attīstība Tunisijā ir abu partneru kopīgajās stratēģiskajās interesēs.

| (7) | Risinot vissteidzamākās problēmas, Savienība un Tunisijas Republika būtu jāturpina īstenot galvenos ilgtermiņa partnerības mērķus un strādāt, jo īpaši, lai radītu nākotnes izredzes jauniešiem, paātrinātu sociālekonomisko reformu īstenošanu, kā arī turpinātu un stiprinātu pāreju uz demokrātiju. |
| --- | --- |

(7)

Risinot vissteidzamākās problēmas, Savienība un Tunisijas Republika būtu jāturpina īstenot galvenos ilgtermiņa partnerības mērķus un strādāt, jo īpaši, lai radītu nākotnes izredzes jauniešiem, paātrinātu sociālekonomisko reformu īstenošanu, kā arī turpinātu un stiprinātu pāreju uz demokrātiju.

| (8) | Savienības nostājai Asociācijas padomē attiecībā uz ES un Tunisijas stratēģiskajām prioritātēm laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam vajadzētu būtu balstītai uz pievienoto lēmuma projektu, |
| --- | --- |

(8)

Savienības nostājai Asociācijas padomē attiecībā uz ES un Tunisijas stratēģiskajām prioritātēm laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam vajadzētu būtu balstītai uz pievienoto lēmuma projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā ES un Tunisijas stratēģiskajām prioritātem laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam pieņemšanu, pamatā ir Asociācijas padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2018. gada 18. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. BLÜMEL

---

(1)  
  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

1

---

PROJEKTS

ES UN TUNISIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2018

(... gada ...),

ar ko pieņem ES un Tunisijas stratēģiskās prioritātes laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam

ES UN TUNISIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (turpmāk “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”), tika parakstīts 1995. gada 17. jūlijā un stājās spēkā 1998. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (turpmāk “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”), tika parakstīts 1995. gada 17. jūlijā un stājās spēkā 1998. gada 1. martā.

| (2) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus, ko tā uzskata par piemērotiem nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus, ko tā uzskata par piemērotiem nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (3) | Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 90. pantu puses veic vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un raugās, lai tiktu sasniegti nolīgumā paredzētie mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 90. pantu puses veic vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un raugās, lai tiktu sasniegti nolīgumā paredzētie mērķi.

| (4) | Ar Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu 2016. gadā ierosināja sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām pusēm ļaus panākt lielāku atbildības izjūtu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu 2016. gadā ierosināja sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām pusēm ļaus panākt lielāku atbildības izjūtu.

| (5) | Eiropas Savienība un Tunisijas Republika nolēma savu privileģēto partnerību stiprināt, vienojoties par stratēģisko prioritāšu kopumu laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam ar mērķi stiprināt un pastiprināt Tunisijas Republikas noturību un stabilitāti. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Savienība un Tunisijas Republika nolēma savu privileģēto partnerību stiprināt, vienojoties par stratēģisko prioritāšu kopumu laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam ar mērķi stiprināt un pastiprināt Tunisijas Republikas noturību un stabilitāti.

| (6) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma pusēm būtu jāvienojas par stratēģisko prioritāšu tekstu, kas piešķir konkrētas aprises ES un Tunisijas privileģētajai partnerībai laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. Šīm prioritātēm būtu jāatbalsta Eiropas un Vidusjūras valstu nolīguma īstenošana, galveno uzmanību pievēršot sadarbībai saistībā ar kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm, |
| --- | --- |

(6)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma pusēm būtu jāvienojas par stratēģisko prioritāšu tekstu, kas piešķir konkrētas aprises ES un Tunisijas privileģētajai partnerībai laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. Šīm prioritātēm būtu jāatbalsta Eiropas un Vidusjūras valstu nolīguma īstenošana, galveno uzmanību pievēršot sadarbībai saistībā ar kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Asociācijas padome pieņem ES un Tunisijas stratēģiskās prioritātes laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam, kā izklāstītas dokumentā “ES un Tunisijas privileģētās partnerības stiprināšana: stratēģiskās prioritātes laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam”, kas pievienots pielikumā, un iesaka pusēm tās īstenot.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

..., ...

ES un Tunisijas Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

1

---

PIELIKUMS

ES un Tunisijas privileģētās partnerības stiprināšana: stratēģiskās prioritātes laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam

1.   Ievads

Nostiprinot saikni ar Eiropas telpu, Tunisija ir izdarījusi stratēģisku izvēli, un plaukstošas un stabilas Tunisijas demokrātijas attīstība Eiropas Savienības kaimiņreģionā ir abpusējās stratēģiskās interesēs.

ES un Tunisijas privileģētā partnerība atspoguļo divpusējo attiecību unikalitāti un dinamismu un kopīgo mērķi virzīties uz arvien ciešāku sadarbību starp Tunisiju un Eiropas telpu. Ilgtermiņa mērķis ir izstrādāt vērienīgu satvaru turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada, balstoties uz panākto progresu un pilnībā izmantojot ciešākas sadarbības iespējas, ko piedāvā Eiropas kaimiņattiecību politika laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam.

Privileģētās partnerības ietvaros Tunisija ir pilnībā apņēmusies īstenot ilgtspējīgai valsts sociālekonomiskajai attīstībai nepieciešamās reformas un nodrošināt, ka attiecībā uz demokrātisko pāreju panāktais progress turpinās ilgtermiņā. Eiropas Savienība apzinās izaicinājumus un grūtības, ar ko saskaras Tunisija, un atkārtoti pauž savu apņemšanos atbalstīt pēc iespējas ātrāku šo reformu īstenošanu.

Šajā dokumentā noteiktās stratēģiskās prioritātes piešķir privileģētajai partnerībai konkrētas aprises 2018.–2020. gadam. Abu pušu darbības pamatā būs nākotnes perspektīvu radīšana jauniešiem. Uzsvars tiks likts uz sociālekonomisko reformu paātrināšanu, tostarp uzņēmējdarbības vides uzlabošanu, un visaptveroša un padziļināta brīvās tirdzniecības nolīguma (ALECA) noslēgšanu. Būtiska nozīme joprojām būs demokrātijas nostiprināšanai, jo īpaši 2014. gada konstitūcijas efektīvai īstenošanai un labas pārvaldības nodrošināšanai. Abas puses stiprinās sadarbību drošības jomā un cīņā pret terorismu, kā arī migrācijas un mobilitātes jomā, pabeidzot sarunas par vīzu režīma vienkāršošanu un atpakaļuzņemšanu un nodrošinot arvien aktīvāku Tunisijas dalību Eiropas programmās. Šos centienus papildinās augsta līmeņa politiskā dialoga un dialoga ar pilsonisko sabiedrību pastiprināšana, kā arī partnerības popularizēšana.

Šo prioritāšu pamatā ir Tunisijas piecu gadu attīstības plāns 2016.–2020. gadam (1) un kopīgais paziņojums
  “ES atbalsta Tunisijai stiprināšana”

   (2).

2.   ES un Tunisijas privileģētās partnerības stratēģiskās prioritātes laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam

Jaunatnes partnerība

ES un Tunisija jauniešu nākotnes perspektīvas uzskata par svarīgu mērķi, kā to atspoguļo ES un Tunisijas partnerība jaunatnes jomā, ko 2016. gada 1. decembrī uzsāka Tunisijas prezidents un Augstā pārstāve/priekšsēdētāja vietniece. Lai labāk apmierinātu Tunisijas jauniešu vajadzības, būs nepieciešams nodrošināt lielāku saskaņotību attiecībā uz dažādām pašreizējām un turpmākajām darbībām. Pamatojoties uz dialogu, kas tika uzsākts šīs partnerības īstenošanai, ES un Tunisija ir apņēmušās stiprināt darbības, kuras sekmē jauniešu nodarbinātību un nodarbināmību, mobilitāti un jauniešu lielāku līdzdalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, jo īpaši vietējās iniciatīvās. Nodarbināmības nodrošināšanai būs nepieciešama izglītības un profesionālās apmācības reforma un ciešākas saiknes izveide starp privāto sektoru un izglītības un apmācības sistēmām, kā arī jauniešu uzsākto novatorisko iniciatīvu veicināšana un atbalstīšana, jo īpaši jauno tehnoloģiju un kultūras jomā. Atbalsts Tunisijas valsts stratēģijai jaunatnes jomā, kā arī darbam ar jauniešiem paredzēto iestāžu un organizāciju stiprināšana būs svarīgs partnerības elements.

Papildinot šo uz jaunatni vērsto apņemšanos, abas puses strādās pie šādām stratēģiskajām prioritātēm.

| 2.1. | Iekļaujoša un ilgtspējīga sociālekonomiskā attīstība
  Politiskie panākumi būs ilglaicīgi tikai tad, ja tāda paša apjoma progress vienlaicīgi tiks gūts arī ekonomikā. Ņemot vērā nestabilo sociālekonomisko situāciju Tunisijā, kur valda augsts jauniešu bezdarba līmenis (jo īpaši starp jauniem augstskolu absolventiem) un lielas reģionālās un sociālās atšķirības, viens no galvenajiem mērķiem būs palīdzēt atjaunot Tunisijas ekonomiku, to padarot konkurētspējīgāku un dažādāku, kā arī to pārveidojot iekļaujošā un ilgtspējīgā veidā atbilstoši starptautiskajām saistībām vides un klimata pārmaiņu jomā. ES turpinās atbalstīt un veicināt strukturālās reformas.
  Konkrētāk, darbības sociālekonomiskās attīstības jomā balstīsies uz šādām saistībām:






  — | uzņēmējdarbības vides uzlabošana un privātā sektora un privāto ieguldījumu attīstības atbalsts, jo īpaši: i) vienkāršojot un racionalizējot uzņēmumiem piemērojamās administratīvās procedūras, ii) uzlabojot piekļuvi finansējumam un iii) veicinot publiskās un privātās investīcijas, jo īpaši 2016. gada likuma par investīcijām un 2017. gada likuma, ar ko pārstrādā noteikumus par nodokļu priekšrocībām, efektīva piemērošana, ņemot vērā kaitniecisko shēmu attiecībā uz nodokļu priekšrocībām atcelšanu; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Iekļaujoša un ilgtspējīga sociālekonomiskā attīstība

Politiskie panākumi būs ilglaicīgi tikai tad, ja tāda paša apjoma progress vienlaicīgi tiks gūts arī ekonomikā. Ņemot vērā nestabilo sociālekonomisko situāciju Tunisijā, kur valda augsts jauniešu bezdarba līmenis (jo īpaši starp jauniem augstskolu absolventiem) un lielas reģionālās un sociālās atšķirības, viens no galvenajiem mērķiem būs palīdzēt atjaunot Tunisijas ekonomiku, to padarot konkurētspējīgāku un dažādāku, kā arī to pārveidojot iekļaujošā un ilgtspējīgā veidā atbilstoši starptautiskajām saistībām vides un klimata pārmaiņu jomā. ES turpinās atbalstīt un veicināt strukturālās reformas.

Konkrētāk, darbības sociālekonomiskās attīstības jomā balstīsies uz šādām saistībām:

—

uzņēmējdarbības vides uzlabošana un privātā sektora un privāto ieguldījumu attīstības atbalsts, jo īpaši: i) vienkāršojot un racionalizējot uzņēmumiem piemērojamās administratīvās procedūras, ii) uzlabojot piekļuvi finansējumam un iii) veicinot publiskās un privātās investīcijas, jo īpaši 2016. gada likuma par investīcijām un 2017. gada likuma, ar ko pārstrādā noteikumus par nodokļu priekšrocībām, efektīva piemērošana, ņemot vērā kaitniecisko shēmu attiecībā uz nodokļu priekšrocībām atcelšanu;

| — | uzsvars tiks likts arī uz uzņēmējdarbības un MVU/mikrouzņēmumu attīstības veicināšanu; |
| --- | --- |

—

uzsvars tiks likts arī uz uzņēmējdarbības un MVU/mikrouzņēmumu attīstības veicināšanu;

| — | trūkstošo nozaru stratēģiju, piemēram tūrisma jomā, izstrāde un īstenošana; |
| --- | --- |

—

trūkstošo nozaru stratēģiju, piemēram tūrisma jomā, izstrāde un īstenošana;

| — | vides aizsardzības un dabas resursu (tostarp ūdens) pārvaldības uzlabošana, jo īpaši īstenojot valsts stratēģiju attiecībā uz zaļo ekonomiku un Tunisijas starptautiskās saistības klimata pārmaiņu (noteiktais nacionālais devums), zilās ekonomikas un zvejas resursu jomā; |
| --- | --- |

—

vides aizsardzības un dabas resursu (tostarp ūdens) pārvaldības uzlabošana, jo īpaši īstenojot valsts stratēģiju attiecībā uz zaļo ekonomiku un Tunisijas starptautiskās saistības klimata pārmaiņu (noteiktais nacionālais devums), zilās ekonomikas un zvejas resursu jomā;

| — | konkurētspējas uzlabošana tradicionālajās nozarēs un perspektīvajās rūpniecības un lauksaimniecības jomas nozarēs, jo īpaši pateicoties inovācijas atbalstīšanai un nodrošinot resursu ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī eksporta tirgu dažādošana; |
| --- | --- |

—

konkurētspējas uzlabošana tradicionālajās nozarēs un perspektīvajās rūpniecības un lauksaimniecības jomas nozarēs, jo īpaši pateicoties inovācijas atbalstīšanai un nodrošinot resursu ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī eksporta tirgu dažādošana;

| — | enerģētikas nozares attīstīšana, tostarp izmantojot elektrotīklu starpsavienojumus starp ES un Tunisiju, un atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes veicināšana; |
| --- | --- |

—

enerģētikas nozares attīstīšana, tostarp izmantojot elektrotīklu starpsavienojumus starp ES un Tunisiju, un atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes veicināšana;

| — | drošas, stabilas, ilgtspējīgas un efektīvas transporta sistēmas izveide, izmantojot saskaņotus transporta jomas standartus un integrētu, multimodālu tīklu, lai sekmētu dienvidu-dienvidu un ziemeļu-dienvidu savienojumus; |
| --- | --- |

—

drošas, stabilas, ilgtspējīgas un efektīvas transporta sistēmas izveide, izmantojot saskaņotus transporta jomas standartus un integrētu, multimodālu tīklu, lai sekmētu dienvidu-dienvidu un ziemeļu-dienvidu savienojumus;

| — | publisko finanšu pārvaldības sistēmas konsolidācija, pieņemot un īstenojot jaunu budžeta pamatlikumu, reformējot publisko līdzekļu revīzijas sistēmu un uzlabojot valstij piederošo uzņēmumu pārvaldību. Nodokļu reformas īstenošana (nodokļu sistēmas vienkāršošana, taisnīga nodokļu politika, decentralizācija, administrācijas modernizēšana, cīņa pret nodokļu apiešanu un attiecīgo starptautisko saistību īstenošana) ir būtisks solis ceļā uz iekļaujošāku valsts attīstību. Svarīgs ir arī atbalsts notiekošajām banku nozares reformām un valsts finansiālās integrācijas stratēģijai 2017.–2021. gadam saistībā ar pakalpojumu pieejamību, izmantošanu un kvalitāti; |
| --- | --- |

—

publisko finanšu pārvaldības sistēmas konsolidācija, pieņemot un īstenojot jaunu budžeta pamatlikumu, reformējot publisko līdzekļu revīzijas sistēmu un uzlabojot valstij piederošo uzņēmumu pārvaldību. Nodokļu reformas īstenošana (nodokļu sistēmas vienkāršošana, taisnīga nodokļu politika, decentralizācija, administrācijas modernizēšana, cīņa pret nodokļu apiešanu un attiecīgo starptautisko saistību īstenošana) ir būtisks solis ceļā uz iekļaujošāku valsts attīstību. Svarīgs ir arī atbalsts notiekošajām banku nozares reformām un valsts finansiālās integrācijas stratēģijai 2017.–2021. gadam saistībā ar pakalpojumu pieejamību, izmantošanu un kvalitāti;

| — | decentralizācijas procesa īstenošana, lai attīstītu sabiedriskos pakalpojumus un sociālās infrastruktūras (jo īpaši tādās jomās kā izglītība, kultūra, veselība, ūdens un sanitārija) ar mērķi apmierināt vietējo kopienu vajadzības; kā arī Tunisijas reģionu attīstības procesa paātrināšana — šī ir abu pušu kopīga apņemšanās pakāpeniski samazināt sociālekonomiskās atšķirības. |
| --- | --- |

—

decentralizācijas procesa īstenošana, lai attīstītu sabiedriskos pakalpojumus un sociālās infrastruktūras (jo īpaši tādās jomās kā izglītība, kultūra, veselība, ūdens un sanitārija) ar mērķi apmierināt vietējo kopienu vajadzības; kā arī Tunisijas reģionu attīstības procesa paātrināšana — šī ir abu pušu kopīga apņemšanās pakāpeniski samazināt sociālekonomiskās atšķirības.

Lai sekmētu sociālo attīstību, abas puses apņemas arī turpmāk veicināt:

| — | nodarbinātību, jo īpaši turpinot reformas attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un profesionālajai apmācībai, kas atbilst darba tirgus vajadzībām, saskaņā ar aktīvu politiku iekļaušanai darba tirgū; |
| --- | --- |

—

nodarbinātību, jo īpaši turpinot reformas attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un profesionālajai apmācībai, kas atbilst darba tirgus vajadzībām, saskaņā ar aktīvu politiku iekļaušanai darba tirgū;

| — | integrētu un efektīvu Tunisijas politiku attiecībā uz sociālo iekļaušanu un efektīvu sociālo aizsardzību, jo īpaši stiprinot attiecīgo valsts struktūru spējas, atbalstot Tunisijas uzsāktās reformas sociālās kohēzijas jomā, kā arī īstenojot 67. pantu ES un Tunisijas asociācijas nolīgumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un vienlīdzīgas attieksmes principu garantētu piemērošanu sociālās jomas tiesību aktos; |
| --- | --- |

—

integrētu un efektīvu Tunisijas politiku attiecībā uz sociālo iekļaušanu un efektīvu sociālo aizsardzību, jo īpaši stiprinot attiecīgo valsts struktūru spējas, atbalstot Tunisijas uzsāktās reformas sociālās kohēzijas jomā, kā arī īstenojot 67. pantu ES un Tunisijas asociācijas nolīgumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un vienlīdzīgas attieksmes principu garantētu piemērošanu sociālās jomas tiesību aktos;

| — | iekļaujošu sociālo dialogu, lai uzlabotu spējas risināt sociālekonomisko nelīdzsvarotību, samazināt sociālo spriedzi un sekmēt patiesu sociālo mieru – un tādējādi uzlabotu arī valsts pievilcību ārvalstu ieguldītājiem. |
| --- | --- |

—

iekļaujošu sociālo dialogu, lai uzlabotu spējas risināt sociālekonomisko nelīdzsvarotību, samazināt sociālo spriedzi un sekmēt patiesu sociālo mieru – un tādējādi uzlabotu arī valsts pievilcību ārvalstu ieguldītājiem.

Abas puses joprojām ir apņēmības pilnas turpināt sarunu procesu saistībā ar visaptverošu un padziļinātu brīvās tirdzniecības nolīgumu (ALECA) un ir vienojušās par konkrētu rīcības plānu 2018. gadam, kas ļaus panākt progresu, lai paātrinātu sarunu vešanu ar mērķi tās pabeigt pēc iespējas ātrāk. ES un Tunisija turpinās veicināt Tunisijas ekonomikas modernizāciju, kas sniegs labumu visiem, tostarp vismazāk attīstītajiem reģioniem un kopienām, un sekmēt darbavietu izveidi, it īpaši attiecībā uz jauniešiem. Abas puses apņemas palielināt Tunisijas ekonomisko integrāciju Eiropas tirgū un Magribas reģionā.

Lai nostiprinātu inovācijas un pētniecības lomu ekonomiskajā, sociālajā un reģionālajā attīstībā, ES un Tunisija veiks pasākumus, lai Tunisiju integrētu Eiropas pētniecības telpā, jo īpaši veicinot augstāko izglītību un stiprinot pārvaldību, publiskās pētniecības veicināšanas mehānismus un tehnoloģiju nodošanu starp akadēmisko vidi un rūpniecības nozari.

| 2.2. | Demokrātija, laba pārvaldība un cilvēktiesības
  ES un Tunisija arī turpmāk īpašu nozīmi piešķirs demokrātiskam reformu procesam un labas pārvaldības un tiesiskuma veicināšanai, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai, kā arī pilsoniskās sabiedrības nozīmes un līdzdalības pastiprināšanai. Abas puses turpinās sekmēt politisko reformu procesu, efektīvi īstenojot konstitūciju un starptautiskās saistības, ko uzņēmusies Tunisija.
  Prioritārie aspekti labas pārvaldības un tiesiskuma ievērošanas jomā jo īpaši ietvers:






  — | parlamentārās institūcijas stiprināšanu un neatkarīgu struktūru izveidi un efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Demokrātija, laba pārvaldība un cilvēktiesības

ES un Tunisija arī turpmāk īpašu nozīmi piešķirs demokrātiskam reformu procesam un labas pārvaldības un tiesiskuma veicināšanai, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai, kā arī pilsoniskās sabiedrības nozīmes un līdzdalības pastiprināšanai. Abas puses turpinās sekmēt politisko reformu procesu, efektīvi īstenojot konstitūciju un starptautiskās saistības, ko uzņēmusies Tunisija.

Prioritārie aspekti labas pārvaldības un tiesiskuma ievērošanas jomā jo īpaši ietvers:

—

parlamentārās institūcijas stiprināšanu un neatkarīgu struktūru izveidi un efektīvu īstenošanu;

| — | Konstitucionālās tiesas izveidi; |
| --- | --- |

—

Konstitucionālās tiesas izveidi;

| — | demokrātiska, pārredzama un neatkarīga vēlēšanu procesa nostiprināšanu; |
| --- | --- |

—

demokrātiska, pārredzama un neatkarīga vēlēšanu procesa nostiprināšanu;

| — | cīņu pret korupciju un krāpšanu, tostarp sniedzot atbalstu valsts korupcijas novēršanas iestādei; |
| --- | --- |

—

cīņu pret korupciju un krāpšanu, tostarp sniedzot atbalstu valsts korupcijas novēršanas iestādei;

| — | tiesu sistēmas reformu, kā arī tās tuvināšanu starptautiskajiem, tostarp Eiropas Padomes, standartiem; |
| --- | --- |

—

tiesu sistēmas reformu, kā arī tās tuvināšanu starptautiskajiem, tostarp Eiropas Padomes, standartiem;

| — | valsts pārvaldes reformas un modernizācijas stratēģijas īstenošanu, tostarp pakalpojumu uzlabošanu centrālā un vietējā līmenī, uz pierādījumiem balstītas lēmumu pieņemšanas ieviešanu, administratīvo procedūru vienkāršošanu un digitālās pārvaldes attīstību; |
| --- | --- |

—

valsts pārvaldes reformas un modernizācijas stratēģijas īstenošanu, tostarp pakalpojumu uzlabošanu centrālā un vietējā līmenī, uz pierādījumiem balstītas lēmumu pieņemšanas ieviešanu, administratīvo procedūru vienkāršošanu un digitālās pārvaldes attīstību;

| — | atbalstu decentralizācijas procesam, tostarp pastiprinot pašvaldību spējas un budžetus, jo īpaši saistībā ar 2018. gada maijā notikušajām pašvaldību vēlēšanām; pilsoniskās sabiedrības organizāciju, to nozīmes un ieguldījuma lēmumu pieņemšanas procesā pastiprināšanu, kā arī iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, līdzdalības politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanas procesā palielināšanu. |
| --- | --- |

—

atbalstu decentralizācijas procesam, tostarp pastiprinot pašvaldību spējas un budžetus, jo īpaši saistībā ar 2018. gada maijā notikušajām pašvaldību vēlēšanām; pilsoniskās sabiedrības organizāciju, to nozīmes un ieguldījuma lēmumu pieņemšanas procesā pastiprināšanu, kā arī iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, līdzdalības politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanas procesā palielināšanu.

Prioritārās saistības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un veicināšanu ietvers:

| — | tiesību aktu saskaņošanas ar Konstitūciju un starptautiskajiem standartiem pabeigšanu, Tunisijas sadarbību daudzpusējos forumos un vispārējā periodiskā pārskata ietvaros sniegto saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

—

tiesību aktu saskaņošanas ar Konstitūciju un starptautiskajiem standartiem pabeigšanu, Tunisijas sadarbību daudzpusējos forumos un vispārējā periodiskā pārskata ietvaros sniegto saistību īstenošanu;

| — | atbalstu centieniem apkarot visa veida diskrimināciju un spīdzināšanu (tostarp Komitejā pret spīdzināšanu sniegto saistību īstenošanai) un aizsargāt personas, kas atrodas neaizsargātās situācijās, un veicināt sieviešu, bērnu un migrantu tiesības; |
| --- | --- |

—

atbalstu centieniem apkarot visa veida diskrimināciju un spīdzināšanu (tostarp Komitejā pret spīdzināšanu sniegto saistību īstenošanai) un aizsargāt personas, kas atrodas neaizsargātās situācijās, un veicināt sieviešu, bērnu un migrantu tiesības;

| — | atbalstu Tunisijas progresīvajai rīcībai, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm, nodrošinātu pilnīgu vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un veicinātu sieviešu lomu visās jomās, tostarp ekonomikas un politikas sfērā; |
| --- | --- |

—

atbalstu Tunisijas progresīvajai rīcībai, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm, nodrošinātu pilnīgu vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un veicinātu sieviešu lomu visās jomās, tostarp ekonomikas un politikas sfērā;

| — | vārda brīvības un biedrošanās brīvības aizsardzību; |
| --- | --- |

—

vārda brīvības un biedrošanās brīvības aizsardzību;

| — | tiesības uz personas datu aizsardzību un |
| --- | --- |

—

tiesības uz personas datu aizsardzību un

| — | cilvēktiesību ievērošanu drošības jomā. |
| --- | --- |

—

cilvēktiesību ievērošanu drošības jomā.

| 2.3. | Tautu tuvināšanās, mobilitāte un migrācija
  Tunisijas un Eiropas sabiedrību tuvināšanās, veicinot apmaiņu starp tautām, sabiedrībām un kultūrām, ir būtisks priviliģētās partnerības pīlārs. Šī mobilitātes dimensija ir īpaši svarīga jaunatnes partnerības īstenošanā. Tunisijas efektīva iesaiste pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un tās dalība programmās “Radošā Eiropa” un Erasmus+ būs šo centienu stūrakmens.
  Saskaņota migrācijas pārvaldība ir gan Tunisijas, gan ES politiskā prioritāte. Abas puses apņemas uzlabot dialogu un sadarbību, jo īpaši īstenojot mobilitātes partnerību, pastiprinot cīņu pret neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņiem, kā arī Eiropas gatavību atbalstīt Tunisijas patvēruma sistēmas izveidi. Šī sadarbība, kas atspoguļos arī minēto problēmu reģionālo dimensiju, ietvers:






  — | Tunisijas valsts stratēģijas īstenošanu migrācijas jomā, aptverot arī patvērumu un starptautisko aizsardzību, tostarp atbilstīga tiesiskā regulējuma ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Tautu tuvināšanās, mobilitāte un migrācija

Tunisijas un Eiropas sabiedrību tuvināšanās, veicinot apmaiņu starp tautām, sabiedrībām un kultūrām, ir būtisks priviliģētās partnerības pīlārs. Šī mobilitātes dimensija ir īpaši svarīga jaunatnes partnerības īstenošanā. Tunisijas efektīva iesaiste pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un tās dalība programmās “Radošā Eiropa” un Erasmus+ būs šo centienu stūrakmens.

Saskaņota migrācijas pārvaldība ir gan Tunisijas, gan ES politiskā prioritāte. Abas puses apņemas uzlabot dialogu un sadarbību, jo īpaši īstenojot mobilitātes partnerību, pastiprinot cīņu pret neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņiem, kā arī Eiropas gatavību atbalstīt Tunisijas patvēruma sistēmas izveidi. Šī sadarbība, kas atspoguļos arī minēto problēmu reģionālo dimensiju, ietvers:

—

Tunisijas valsts stratēģijas īstenošanu migrācijas jomā, aptverot arī patvērumu un starptautisko aizsardzību, tostarp atbilstīga tiesiskā regulējuma ieviešanu;

| — | sarunu pabeigšanu par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un vīzu režīma atvieglošanu; |
| --- | --- |

—

sarunu pabeigšanu par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un vīzu režīma atvieglošanu;

| — | likumīgās migrācijas labu pārvaldību, veicot labāku koordināciju ar ES dalībvalstīm un vienlaikus respektējot to kompetences, tostarp īstenojot izmēģinājuma shēmas mobilitātes jomā un efektīvāk integrējot migrantus uzņēmējās valstīs; |
| --- | --- |

—

likumīgās migrācijas labu pārvaldību, veicot labāku koordināciju ar ES dalībvalstīm un vienlaikus respektējot to kompetences, tostarp īstenojot izmēģinājuma shēmas mobilitātes jomā un efektīvāk integrējot migrantus uzņēmējās valstīs;

| — | atbalstu ārvalstīs dzīvojošo tunisiešu mudināšanai ieguldīt inovatīvās nozarēs Tunisijā; |
| --- | --- |

—

atbalstu ārvalstīs dzīvojošo tunisiešu mudināšanai ieguldīt inovatīvās nozarēs Tunisijā;

| — | atbalstu neatbilstīgās migrācijas novēršanai, jo īpaši nodrošinot migrācijas jautājumu efektīvāku iekļaušanu attīstības stratēģijās; tas ietver arī robežu pārvaldības pastiprināšanu un izpratnes veidošanas kampaņas par riskiem saistībā ar neatbilstīgu migrāciju; |
| --- | --- |

—

atbalstu neatbilstīgās migrācijas novēršanai, jo īpaši nodrošinot migrācijas jautājumu efektīvāku iekļaušanu attīstības stratēģijās; tas ietver arī robežu pārvaldības pastiprināšanu un izpratnes veidošanas kampaņas par riskiem saistībā ar neatbilstīgu migrāciju;

| — | atbalstu pasākumiem, kas paredzēti migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai, tostarp atklājot un saucot pie atbildības noziedznieku tīklus; |
| --- | --- |

—

atbalstu pasākumiem, kas paredzēti migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai, tostarp atklājot un saucot pie atbildības noziedznieku tīklus;

| — | sadarbības uzlabošanu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā, tostarp atbalstot atgriezušos tunisiešu ilgtspējīgu reintegrāciju. |
| --- | --- |

—

sadarbības uzlabošanu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā, tostarp atbalstot atgriezušos tunisiešu ilgtspējīgu reintegrāciju.

| 2.4. | Drošība un terorisma apkarošana
  ES un Tunisija saskaras ar kopīgiem sarežģījumiem drošības jomā, kuri prasa abu pušu saskaņotu rīcību, kas jāīsteno, ievērojot kopīgās demokrātijas un cilvēktiesību vērtības.
  Tunisija ir iecerējusi īstenot savu globālo un daudznozaru stratēģiju cīņai pret terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu. Sadarbības prioritārās jomas būs šādas:






  — | valsts stratēģijas cīņai pret terorismu īstenošana, jo īpaši nostiprinot un modernizējot tiesību aktus un drošības un tiesu iestādes saskaņā ar konstitūcijā noteiktajām demokrātiskajām vērtībām; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Drošība un terorisma apkarošana

ES un Tunisija saskaras ar kopīgiem sarežģījumiem drošības jomā, kuri prasa abu pušu saskaņotu rīcību, kas jāīsteno, ievērojot kopīgās demokrātijas un cilvēktiesību vērtības.

Tunisija ir iecerējusi īstenot savu globālo un daudznozaru stratēģiju cīņai pret terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu. Sadarbības prioritārās jomas būs šādas:

—

valsts stratēģijas cīņai pret terorismu īstenošana, jo īpaši nostiprinot un modernizējot tiesību aktus un drošības un tiesu iestādes saskaņā ar konstitūcijā noteiktajām demokrātiskajām vērtībām;

| — | drošības sektora reformai un modernizēšanai, tostarp drošības spēku pārskatatbildības palielināšanai, paredzētās atbalsta programmas paātrināta īstenošana un šīs sadarbības padziļināšana, pamatojoties uz gūtajiem panākumiem; |
| --- | --- |

—

drošības sektora reformai un modernizēšanai, tostarp drošības spēku pārskatatbildības palielināšanai, paredzētās atbalsta programmas paātrināta īstenošana un šīs sadarbības padziļināšana, pamatojoties uz gūtajiem panākumiem;

| — | cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un organizētās noziedzības un terorisma finansēšanu, tostarp ar Finanšu darbību darba grupu saskaņotā rīcības plāna efektīva īstenošana; |
| --- | --- |

—

cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un organizētās noziedzības un terorisma finansēšanu, tostarp ar Finanšu darbību darba grupu saskaņotā rīcības plāna efektīva īstenošana;

| — | globālas politikas izstrāde radikalizācijas novēršanai; |
| --- | --- |

—

globālas politikas izstrāde radikalizācijas novēršanai;

| — | ārvalstu kaujinieku atgriešanās; |
| --- | --- |

—

ārvalstu kaujinieku atgriešanās;

| — | uz palīdzību terorismā cietušajiem un viņu aizsardzību vērstas politikas izstrāde; |
| --- | --- |

—

uz palīdzību terorismā cietušajiem un viņu aizsardzību vērstas politikas izstrāde;

| — | cīņa pret organizēto noziedzību, jo īpaši pret šaujamieroču un narkotiku tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

cīņa pret organizēto noziedzību, jo īpaši pret šaujamieroču un narkotiku tirdzniecību;

| — | atbalsts valsts robežu drošības stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

—

atbalsts valsts robežu drošības stratēģijas īstenošanai;

| — | uzlabota sadarbība ar attiecīgajām Eiropas Savienības aģentūrām un |
| --- | --- |

—

uzlabota sadarbība ar attiecīgajām Eiropas Savienības aģentūrām un

| — | sadarbība katastrofu riska pārvaldības un novēršanas jautājumos. |
| --- | --- |

—

sadarbība katastrofu riska pārvaldības un novēršanas jautājumos.

Eiropas Savienība arī turpmāk pilnībā iesaistīsies G7 + 6 grupā, kas nodrošina koordināciju starp galvenajiem Tunisijas partneriem.

Turklāt varētu attīstīt arī citas partnerības jomas saistībā ar drošību/aizsardzību.

3.   Turpmākā rīcība ES un Tunisijas privileģētās partnerības stiprināšanai

Abu pušu attiecībām piešķirtā nozīme arī turpmāk atspoguļosies politisko kontaktu intensitātē un regulārās vizītēs, kas ir daļa no plašāka politiskā dialoga par visām kopīgu interešu tēmām, tostarp reģionāliem un globāliem jautājumiem. Būtu jāpastiprina šo diskusiju reģionālā dimensija. Šajā saistībā abas puses atgādina, cik svarīga ir to sadarbība Savienības Vidusjūrai ietvaros. Papildus jau esošajiem dialogiem abas puses strādās pie tā, lai tiktu rīkotas ES un Tunisijas augsta līmeņa sanāksmes un Tunisijas ministri varētu piedalīties neoficiālās sanāksmēs ar Eiropas Savienības Padomes dalībniekiem par konkrētiem jautājumiem. Abas puses sekmē Eiropas Parlamenta un Tautas pārstāvju asamblejas parlamentāro sadarbību.

Asociācijas nolīguma struktūras (Asociācijas padome, Asociācijas komiteja un tehnisko jautājumu apakškomitejas) arī turpmāk būs vēlamie forumi partnerības efektīvai īstenošanai. ES un Tunisija apņemas uzlabot sava darba efektivitāti un pievienoto vērtību un iespēju robežās sagrupēt pasākumus atbilstoši galvenajām prioritārajām tēmām saskaņā ar stratēģiskajām prioritātēm.

Lai konkretizētu iepriekš uzskaitītās prioritātes, Tunisija ir ierosinājusi ceļvedi, ko apstiprinājusi ES. Šajā publiskajā dokumentā ir iekļauti visneatliekamākie pasākumi (likumdošanas, stratēģiskie un operatīvie pasākumi), kas nepieciešami valsts sociālekonomiskajai atlabšanai. Šis ceļvedis ir elastīgs un labi funkcionējošs mehānisms divreiz gadā veicamai uzraudzībai.

Saskaņā ar kopīgo paziņojumu ES ir apņēmusies ievērojami palielināt finansiālo atbalstu Tunisijai, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu. ES un Tunisija centīsies maksimāli izmantot esošās finanšu iespējas, tostarp jaunos instrumentus, piemēram, ES Ārējo investīciju plānu, veicinot papildināmību un sviras efektu starp ES dotācijām un finanšu iestāžu piešķirtajiem aizdevumiem. Abas puses apņemas pastiprināt sinerģiju starp politisko dialogu un nozaru dialogu, kā arī uzlabot finansiālās sadarbības īstenošanu. Tās arī centīsies stiprināt mehānismus koordinācijai un dialogam ar finanšu partneriem un starptautiskajiem līdzekļu devējiem, turklāt Tunisijas puse būs atbildīga gan par prioritāšu noteikšanu, gan par to īstenošanu.

Visbeidzot, abas puses apņemas palielināt ES un Tunisijas stratēģisko attiecību redzamību, kā arī popularizēt šīs sadarbības ieguvumus iedzīvotāju vidū abos Vidusjūras krastos.

---

(1)  Plānā ir aicināts ieviest jaunu attīstības modeli ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei, un tas balstās uz piecām prioritātēm: i) laba pārvaldība, valsts pārvaldes reforma un cīņa pret korupciju, ii) pāreja no zemu izmaksu ekonomikas uz ekonomikas centru, iii) sabiedrības attīstība un sociālā iekļaušana, iv) reģionu mērķu īstenošana un v) zaļā ekonomika, kas ir ilgtspējīgas attīstības pīlārs.

(2)  Šis Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei (JOIN (2016) 47 final, 2016. gada 29. septembris) balstās uz piecām prioritātēm: i) labas pārvaldības un valsts pārvaldes reformas veicināšana; ii) pilsoniskās sabiedrības lomas stiprināšana; iii) ieguldījums nākotnē: darbvietu veidošana un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības veicināšana; iv) sabiedrībā pastāvošo atšķirību mazināšana; v) atbalsts drošības problēmu risināšanā; vi) kopīgi centieni labākai migrācijas un mobilitātes pārvaldībai.

---

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/13

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1926

(2018. gada 19. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos ekspertu grupā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Nolīgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) (1) stājās spēkā 1976. gada 5. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Nolīgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) (1) stājās spēkā 1976. gada 5. janvārī.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO/EEK) AETR ietvaros izveidoja AETR ekspertu grupu. Šī grupa ir struktūra, kas pilnvarota izstrādāt un iesniegt priekšlikumus par AETR grozījumiem ANO/EEK Autotransporta darba grupai. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO/EEK) AETR ietvaros izveidoja AETR ekspertu grupu. Šī grupa ir struktūra, kas pilnvarota izstrādāt un iesniegt priekšlikumus par AETR grozījumiem ANO/EEK Autotransporta darba grupai.

| (3) | AETR ekspertu grupā pašlaik tiek apspriesti AETR grozījumi, pamatojoties uz Savienības priekšlikumu, kas šajā sakarā tika iesniegts pēc nostājas Savienības vārdā, kuru pieņēma ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1877 (2). Būtu lietderīgi AETR veikt vēl vienu grozījumu, lai nodrošinātu, ka, pamatojoties uz saskaņotiem drošības un datu aizsardzības standartiem, datu apmaiņā par vadītāja kartēm var piedalīties AETR Līgumslēdzējas puses, kuras nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

AETR ekspertu grupā pašlaik tiek apspriesti AETR grozījumi, pamatojoties uz Savienības priekšlikumu, kas šajā sakarā tika iesniegts pēc nostājas Savienības vārdā, kuru pieņēma ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1877 (2). Būtu lietderīgi AETR veikt vēl vienu grozījumu, lai nodrošinātu, ka, pamatojoties uz saskaņotiem drošības un datu aizsardzības standartiem, datu apmaiņā par vadītāja kartēm var piedalīties AETR Līgumslēdzējas puses, kuras nav ES dalībvalstis.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (3) dalībvalstīm prasīts savstarpēji savienot valstu vadītāja karšu elektroniskos reģistrus, tam izmantojot tahogrāfa karšu izdošanas informācijas apmaiņas telemātikas tīkla (TACHOnet) ziņojumapmaiņas sistēmu, vai arī, ja tiek izmantota saderīga sistēma, nodrošināt, ka elektronisko datu apmaiņu ar visām citām dalībvalstīm ir iespējams veikt, izmantojot TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu. TACHOnet ir platforma, kurā dalībvalstis apmainās ar informāciju par vadītāja kartēm, lai nodrošinātu, ka katram transportlīdzekļa vadītājam ir tikai viena vadītāja karte. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (3) dalībvalstīm prasīts savstarpēji savienot valstu vadītāja karšu elektroniskos reģistrus, tam izmantojot tahogrāfa karšu izdošanas informācijas apmaiņas telemātikas tīkla (TACHOnet) ziņojumapmaiņas sistēmu, vai arī, ja tiek izmantota saderīga sistēma, nodrošināt, ka elektronisko datu apmaiņu ar visām citām dalībvalstīm ir iespējams veikt, izmantojot TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu. TACHOnet ir platforma, kurā dalībvalstis apmainās ar informāciju par vadītāja kartēm, lai nodrošinātu, ka katram transportlīdzekļa vadītājam ir tikai viena vadītāja karte.

| (5) | Lai būtu iespējams visas Eiropas mērogā saskaņot elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, visām AETR Līgumslēdzējām pusēm jāizmanto TACHOnet kā vienota platforma. |
| --- | --- |

(5)

Lai būtu iespējams visas Eiropas mērogā saskaņot elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, visām AETR Līgumslēdzējām pusēm jāizmanto TACHOnet kā vienota platforma.

| (6) | Savienojumu ar TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu patlaban var veidot, izmantojot vai nu tiešu savienojumu caur tīklu Eiropas pakalpojumiem telemātikai starp iestādēm (TESTA), vai netiešu savienojumu caur dalībvalsti, kam jau ir savienojums ar TESTA. Tā kā TESTA ir pakalpojums, kuru izmantot atļauts tikai Savienības dalībvalstīm un iestādēm, AETR Līgumslēdzējas puses, kuras nav ES dalībvalstis, var izveidot tikai netiešu savienojumu ar TACHOnet. |
| --- | --- |

(6)

Savienojumu ar TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu patlaban var veidot, izmantojot vai nu tiešu savienojumu caur tīklu Eiropas pakalpojumiem telemātikai starp iestādēm (TESTA), vai netiešu savienojumu caur dalībvalsti, kam jau ir savienojums ar TESTA. Tā kā TESTA ir pakalpojums, kuru izmantot atļauts tikai Savienības dalībvalstīm un iestādēm, AETR Līgumslēdzējas puses, kuras nav ES dalībvalstis, var izveidot tikai netiešu savienojumu ar TACHOnet.

| (7) | Komisija nesen novērtēja netiešos savienojumus ar TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu un secināja, ka tie nenodrošina tādu pašu drošības līmeni kā TESTA. Jo sevišķi nav pietiekamu garantiju par tās informācijas autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, ar ko apmainās, izmantojot netiešos savienojumus. Tāpēc netiešie savienojumi ar TACHOnet būtu jāaizstāj ar drošu savienojumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nesen novērtēja netiešos savienojumus ar TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu un secināja, ka tie nenodrošina tādu pašu drošības līmeni kā TESTA. Jo sevišķi nav pietiekamu garantiju par tās informācijas autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, ar ko apmainās, izmantojot netiešos savienojumus. Tāpēc netiešie savienojumi ar TACHOnet būtu jāaizstāj ar drošu savienojumu.

| (8) | eDelivery ir Komisijas izstrādāts savienojuma mezglu tīkls digitālajiem sakariem, kura katrs dalībnieks valsts līmenī kļūst par mezglu, kas izmanto standartizētus transporta protokolus un drošības politiku. eDelivery ir elastīgs rīks, ko var pielāgot katram konkrētajam pakalpojumam. |
| --- | --- |

(8)

eDelivery ir Komisijas izstrādāts savienojuma mezglu tīkls digitālajiem sakariem, kura katrs dalībnieks valsts līmenī kļūst par mezglu, kas izmanto standartizētus transporta protokolus un drošības politiku. eDelivery ir elastīgs rīks, ko var pielāgot katram konkrētajam pakalpojumam.

| (9) | Lai nodrošinātu apmaināmās informācijas autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, eDelivery izmanto plaši izplatītas drošības tehnoloģijas, piemēram, publiskās atslēgas infrastruktūru (PKI). AETR Līgumslēdzējām pusēm, kuras nav ES dalībvalstis, piekļuve TACHOnet būtu jāpiešķir, izmantojot eDelivery. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu apmaināmās informācijas autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, eDelivery izmanto plaši izplatītas drošības tehnoloģijas, piemēram, publiskās atslēgas infrastruktūru (PKI). AETR Līgumslēdzējām pusēm, kuras nav ES dalībvalstis, piekļuve TACHOnet būtu jāpiešķir, izmantojot eDelivery.

| (10) | Lai saņemtu digitālos sertifikātus un attiecīgās elektroniskās atslēgas, kas dod piekļuvi TACHOnet, AETR Līgumslēdzējām pusēm būtu jāizpilda īpaša procedūra. |
| --- | --- |

(10)

Lai saņemtu digitālos sertifikātus un attiecīgās elektroniskās atslēgas, kas dod piekļuvi TACHOnet, AETR Līgumslēdzējām pusēm būtu jāizpilda īpaša procedūra.

| (11) | Savienojums ar TACHOnet, izmantojot eDelivery, nozīmē to, ka AETR Līgumslēdzējām pusēm tiek prasīts nodrošināt, ka elektroniskās atslēgas un sertifikāti, kas dod piekļuvi sistēmai, ir aizsargāti un tos nevar izmantot nepilnvarotas personas. AETR Līgumslēdzējām pusēm arī būtu jāgarantē, ka vairs netiek izmantotas atslēgas, uz kurām attiecas sertifikāti, kuru derīguma termiņš ir beidzies. |
| --- | --- |

(11)

Savienojums ar TACHOnet, izmantojot eDelivery, nozīmē to, ka AETR Līgumslēdzējām pusēm tiek prasīts nodrošināt, ka elektroniskās atslēgas un sertifikāti, kas dod piekļuvi sistēmai, ir aizsargāti un tos nevar izmantot nepilnvarotas personas. AETR Līgumslēdzējām pusēm arī būtu jāgarantē, ka vairs netiek izmantotas atslēgas, uz kurām attiecas sertifikāti, kuru derīguma termiņš ir beidzies.

| (12) | Jāgarantē, ka persondati, kas pusēm pieejami, izmantojot TACHOnet, ir aizsargāti saskaņā ar 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi. |
| --- | --- |

(12)

Jāgarantē, ka persondati, kas pusēm pieejami, izmantojot TACHOnet, ir aizsargāti saskaņā ar 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi.

| (13) | Valstu iestādēm, kam ir savienojums ar TACHOnet, ir pienākums īstenot attiecīgos tehniskos pasākumus nolūkā nodrošināt augstus TACHOnet veiktspējas rādītājus. Komisijas uzdevums ir izstrādāt testus, kas apliecina šo veiktspējas rādītāju sasniegšanu, un tos īstenot sadarbībā ar valstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Valstu iestādēm, kam ir savienojums ar TACHOnet, ir pienākums īstenot attiecīgos tehniskos pasākumus nolūkā nodrošināt augstus TACHOnet veiktspējas rādītājus. Komisijas uzdevums ir izstrādāt testus, kas apliecina šo veiktspējas rādītāju sasniegšanu, un tos īstenot sadarbībā ar valstu kompetentajām iestādēm.

| (14) | Eiropas Savienības Tiesa 1971. gada 31. marta spriedumā lietā 22/70 (4) atzina, ka transportlīdzekļu apkalpju darbs starptautiskajos autopārvadājumos ir joma, kas pieder Savienības ārējai kompetencei. Kopš tā laika šī kompetence ir tikusi īstenota daudzos Savienības pieņemtos tiesību aktos, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 561/2006 (5) un (ES) Nr. 165/2014. Ņemot vērā to, ka AETR priekšmets ir Regulas (EK) Nr. 561/2006 darbības jomā, Savienībai ir ekskluzīvas pilnvaras apspriest un noslēgt attiecīgu nolīgumu un tā grozījumus. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Savienības Tiesa 1971. gada 31. marta spriedumā lietā 22/70 (4) atzina, ka transportlīdzekļu apkalpju darbs starptautiskajos autopārvadājumos ir joma, kas pieder Savienības ārējai kompetencei. Kopš tā laika šī kompetence ir tikusi īstenota daudzos Savienības pieņemtos tiesību aktos, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 561/2006 (5) un (ES) Nr. 165/2014. Ņemot vērā to, ka AETR priekšmets ir Regulas (EK) Nr. 561/2006 darbības jomā, Savienībai ir ekskluzīvas pilnvaras apspriest un noslēgt attiecīgu nolīgumu un tā grozījumus.

| (15) | Līgumslēdzēju pušu iesniegtie priekšlikumi – ja tos pieņem AETR ekspertu grupa – var būt par pamatu grozījuma izdarīšanai AETR pēc tam, kad AETR pārskatīšanas procedūra ir uzsākta un pabeigta. Pēc tam, kad minētos priekšlikumus ir pieņēmusi AETR ekspertu grupa, otrajā posmā Savienības dalībvalstīm kā AETR Līgumslēdzējām pusēm ir pienākums sadarboties AETR pārskatīšanas mehānisma izmantošanā atbilstoši lojālas sadarbības pienākumam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā, attiecīgi pieņemot Padomes lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punktu. Ierosinātie AETR grozījumi stāsies spēkā tikai tad, kad būs pabeigta AETR pārskatīšana. |
| --- | --- |

(15)

Līgumslēdzēju pušu iesniegtie priekšlikumi – ja tos pieņem AETR ekspertu grupa – var būt par pamatu grozījuma izdarīšanai AETR pēc tam, kad AETR pārskatīšanas procedūra ir uzsākta un pabeigta. Pēc tam, kad minētos priekšlikumus ir pieņēmusi AETR ekspertu grupa, otrajā posmā Savienības dalībvalstīm kā AETR Līgumslēdzējām pusēm ir pienākums sadarboties AETR pārskatīšanas mehānisma izmantošanā atbilstoši lojālas sadarbības pienākumam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā, attiecīgi pieņemot Padomes lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punktu. Ierosinātie AETR grozījumi stāsies spēkā tikai tad, kad būs pabeigta AETR pārskatīšana.

| (16) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem AETR ekspertu grupā, jo AETR grozījums būs Savienībai saistošs. |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem AETR ekspertu grupā, jo AETR grozījums būs Savienībai saistošs.

| (17) | Savienība nav AETR Līgumslēdzēja puse, un tās statuss tai neļauj paziņot ierosinātos grozījumus, tāpēc dalībvalstīm, rīkojoties Savienības interesēs, ierosinātie grozījumi lojālas sadarbības garā būtu jāpaziņo AETR ekspertu grupai, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(17)

Savienība nav AETR Līgumslēdzēja puse, un tās statuss tai neļauj paziņot ierosinātos grozījumus, tāpēc dalībvalstīm, rīkojoties Savienības interesēs, ierosinātie grozījumi lojālas sadarbības garā būtu jāpaziņo AETR ekspertu grupai, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu.

| (18) | Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tās dalībvalstīm, kuras ir AETR ekspertu grupas un ANO/EEK Autotransporta darba grupas dalībnieces, |
| --- | --- |

(18)

Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tās dalībvalstīm, kuras ir AETR ekspertu grupas un ANO/EEK Autotransporta darba grupas dalībnieces,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā, ir atbalstīt ierosinātos AETR grozījumus, kas izklāstīti šim lēmumam pievienotajā dokumentā.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir AETR Līgumslēdzējas puses.

Par formālām un sīkām 1. pantā minētās nostājas izmaiņām var vienoties, neizdarot minētajā nostājā grozījumus.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Briselē, 2018. gada 19. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. KÖSTINGER

---

(1)  
  OV L 95, 8.4.1978., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1877 (2016. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā un Autotransporta darba grupā (OV L 288, 22.10.2016., 49. lpp.).

2

AETR

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).

3

(4)  ECLI:EU:C:1971:32.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

JAUNS AETR PIELIKUMS

4. papildinājums

TACHOnet specifikācijas

1.   Darbības joma un mērķis

1.1.   Šajā papildinājumā izklāstīti noteikumi un nosacījumi, kas attiecas uz AETR Līgumslēdzēju pušu savienojumu ar TACHOnet, izmantojot eDelivery.

1.2.   Līgumslēdzējas puses, kas veido savienojumu ar TACHOnet, izmantojot eDelivery, izpilda šajā papildinājumā izklāstītos noteikumus.

2.   Definīcijas

| a) | “Līgumslēdzēja puse” vai “puse” ir jebkura AETR Līgumslēdzēja puse; |
| --- | --- |

a)

“Līgumslēdzēja puse” vai “puse” ir jebkura AETR Līgumslēdzēja puse;

| b) | “eDelivery” ir Eiropas Komisijas izstrādāts pakalpojums, kas dod iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem pārraidīt datus starp trešām personām, sniedz apliecinājumu par pārraidīto datu apstrādi, tostarp pierādījumu par datu nosūtīšanu un saņemšanu, un nodrošina pārraidīto datu aizsardzību pret jebkādas nesankcionētas sagrozīšanas risku; |
| --- | --- |

b)

“eDelivery” ir Eiropas Komisijas izstrādāts pakalpojums, kas dod iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem pārraidīt datus starp trešām personām, sniedz apliecinājumu par pārraidīto datu apstrādi, tostarp pierādījumu par datu nosūtīšanu un saņemšanu, un nodrošina pārraidīto datu aizsardzību pret jebkādas nesankcionētas sagrozīšanas risku;

| c) | “TACHOnet” ir Regulas (ES) Nr. 165/2014 31. panta 2. punktā minētā sistēma, ar kuras palīdzību starp Līgumslēdzējām pusēm notiek elektroniska informācijas apmaiņa par vadītāja kartēm; |
| --- | --- |

c)

“TACHOnet” ir Regulas (ES) Nr. 165/2014 31. panta 2. punktā minētā sistēma, ar kuras palīdzību starp Līgumslēdzējām pusēm notiek elektroniska informācijas apmaiņa par vadītāja kartēm;

| d) | “centrmezgls” ir informācijas sistēma, kas ļauj maršrutēt TACHOnet ziņojumus starp pieprasītāju pusi un atbildes sniedzēju pusi; |
| --- | --- |

d)

“centrmezgls” ir informācijas sistēma, kas ļauj maršrutēt TACHOnet ziņojumus starp pieprasītāju pusi un atbildes sniedzēju pusi;

| e) | “pieprasītāja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kas izdod TACHOnet pieprasījumu vai paziņojumu, kuru pēc tam centrmezgls maršrutē, lai tas sasniegtu attiecīgo atbildes sniedzēju pusi; |
| --- | --- |

e)

“pieprasītāja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kas izdod TACHOnet pieprasījumu vai paziņojumu, kuru pēc tam centrmezgls maršrutē, lai tas sasniegtu attiecīgo atbildes sniedzēju pusi;

| f) | “atbildes sniedzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kurai TACHOnet pieprasījums vai paziņojums ir adresēts; |
| --- | --- |

f)

“atbildes sniedzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kurai TACHOnet pieprasījums vai paziņojums ir adresēts;

| g) | “kartes izdevējiestāde” vai “KII” ir struktūra, ko Līgumslēdzēja puse pilnvarojusi izdot un pārvaldīt tahogrāfa kartes. |
| --- | --- |

g)

“kartes izdevējiestāde” vai “KII” ir struktūra, ko Līgumslēdzēja puse pilnvarojusi izdot un pārvaldīt tahogrāfa kartes.

3.   Vispārēji pienākumi

3.1.   Neviena Līgumslēdzēja puse nevar citas puses vārdā slēgt nolīgumus par piekļuvi TACHOnet vai jebkādā citā veidā pārstāvēt citu Līgumslēdzēju pusi, pamatojoties uz šo papildinājumu. Neviena Līgumslēdzēja puse nerīkojas kā citas Līgumslēdzējas puses apakšuzņēmēja šajā papildinājumā minētajās darbībās.

3.2.   Līgumslēdzējas puses nodrošina piekļuvi savam valsts vadītāja karšu reģistram, izmantojot TACHOnet, 4.6. apakšpapildinājumā noteiktajā veidā un pakalpojuma līmenī.

3.3.   Līgumslēdzējas puses nekavējoties paziņo cita citai par traucējumiem vai kļūdām, ko tās konstatējušas savā atbildības jomā un kas var apdraudēt TACHOnet normālu darbību.

3.4.   Katra puse AETR Sekretariātam norāda kontaktpersonas saziņai par TACHOnet. Par visām kontaktpunktu izmaiņām AETR Sekretariātam paziņo rakstiski.

4.   Testi savienojuma ar TACHOnet izveidei

4.1.   Līgumslēdzējas puses savienojumu ar TACHOnet izveido pēc tam, kad saskaņā ar Eiropas Komisijas norādījumiem un tās uzraudzībā ir sekmīgi pabeigti savienojuma, integrācijas un veiktspējas testi.

4.2.   Ja sākotnējie testi netiek izturēti, Eiropas Komisija testēšanas posmu drīkst uz laiku apturēt. Testus atsāk, kad Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Komisijai paziņojusi, ka valsts līmenī ir pieņemti nepieciešamie tehniskie uzlabojumi, kas ļauj sekmīgi veikt sākotnējos testus.

4.3.   Sākotnējo testu maksimālais ilgums ir seši mēneši.

5.   Uzticamības arhitektūra

5.1.   
  TACHOnet uzticamības arhitektūra nodrošina TACHOnet ziņojumu konfidencialitāti, integritāti un nenoliedzamību.

5.2.   
  TACHOnet uzticamības arhitektūras pamatā ir publiskās atslēgas infrastruktūras (PKI) pakalpojums, ko izveidojusi Eiropas Komisija un kura prasības noteiktas 4.8. un 4.9. apakšpapildinājumā.

5.3.   
  TACHOnet uzticamības arhitektūrā iesaistās šādi subjekti:

| a) | sertifikācijas iestāde, kas atbild par to digitālo sertifikātu ģenerēšanu, kurus reģistrācijas iestāde (ar tās norīkotu uzticamu kurjeru starpniecību) izsniedz Līgumslēdzēju pušu valsts iestādēm, kā arī par tehniskās infrastruktūras izveidi digitālo sertifikātu izdošanai, atsaukšanai un atjaunošanai; |
| --- | --- |

a)

sertifikācijas iestāde, kas atbild par to digitālo sertifikātu ģenerēšanu, kurus reģistrācijas iestāde (ar tās norīkotu uzticamu kurjeru starpniecību) izsniedz Līgumslēdzēju pušu valsts iestādēm, kā arī par tehniskās infrastruktūras izveidi digitālo sertifikātu izdošanai, atsaukšanai un atjaunošanai;

| b) | domēna īpašnieks, kas atbild par 4.1. apakšpapildinājumā minētā centrmezgla darbību un par TACHOnet uzticamības arhitektūras validēšanu un koordināciju; |
| --- | --- |

b)

domēna īpašnieks, kas atbild par 4.1. apakšpapildinājumā minētā centrmezgla darbību un par TACHOnet uzticamības arhitektūras validēšanu un koordināciju;

| c) | reģistrācijas iestāde, kas atbild par digitālo sertifikātu izdošanas, atsaukšanas un atjaunošanas pieprasījumu reģistrāciju un apstiprināšanu un par uzticamo kurjeru identitātes pārbaudi; |
| --- | --- |

c)

reģistrācijas iestāde, kas atbild par digitālo sertifikātu izdošanas, atsaukšanas un atjaunošanas pieprasījumu reģistrāciju un apstiprināšanu un par uzticamo kurjeru identitātes pārbaudi;

| d) | uzticams kurjers ir valsts iestāžu norīkota persona, kas atbild par publiskās atslēgas nodošanu reģistrācijas iestādei un par attiecīgā sertifikācijas iestādes ģenerētā sertifikāta saņemšanu; |
| --- | --- |

d)

uzticams kurjers ir valsts iestāžu norīkota persona, kas atbild par publiskās atslēgas nodošanu reģistrācijas iestādei un par attiecīgā sertifikācijas iestādes ģenerētā sertifikāta saņemšanu;

| e) | Līgumslēdzējas puses valsts iestāde, kas:






  i) | ģenerē privātās atslēgas un attiecīgās publiskās atslēgas, kas iekļaujamas sertifikācijas iestādes ģenerētajos sertifikātos; |
| --- | --- | --- |

e)

Līgumslēdzējas puses valsts iestāde, kas:

i)

ģenerē privātās atslēgas un attiecīgās publiskās atslēgas, kas iekļaujamas sertifikācijas iestādes ģenerētajos sertifikātos;

| ii) | pieprasa sertifikācijas iestādei digitālos sertifikātus; |
| --- | --- |

ii)

pieprasa sertifikācijas iestādei digitālos sertifikātus;

| iii) | norīko uzticamo kurjeru. |
| --- | --- |

iii)

norīko uzticamo kurjeru.

5.4.   Sertifikācijas iestādi un reģistrācijas iestādi norīko Eiropas Komisija.

5.5.   Lai varētu parakstīt un šifrēt TACHOnet ziņojumu, katrai Līgumslēdzējai pusei, kas veido savienojumu ar TACHOnet, jāpieprasa digitālais sertifikāts saskaņā ar 4.9. apakšpapildinājumu.

5.6.   Sertifikātu var atsaukt saskaņā ar 4.9. apakšpapildinājumu.

6.   Datu aizsardzība un konfidencialitāte

6.1.   Puses atbilstīgi starptautiskajiem un valsts likumiem par datu aizsardzību un jo īpaši Konvencijai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi veic visus tehniskos un organizatoriskos pasākumus nolūkā garantēt TACHOnet datu drošību un novērst šo datu sagrozīšanu vai zaudēšanu, to nesankcionētu apstrādi vai nesankcionētu piekļuvi tiem (jo sevišķi nodrošina autentiskumu, datu konfidencialitāti, izsekojamību, integritāti, pieejamību un nenoliedzamību un ziņojumu drošību).

6.2.   Katra puse aizsargā savas valsts sistēmas pret neatļautu izmantošanu, ļaunkodu, vīrusiem, ielaušanos datorā, pārkāpumiem, nelikumīgām manipulācijām ar datiem un citām līdzīgām darbībām, ko veic trešās personas. Puses vienojas rīkoties komerciāli pamatoti, lai novērstu to, ka tiek pārsūtīti jebkādi vīrusi, laika bumbas, datortārpi vai līdzīgi elementi vai jebkādas datora rutīnprogrammas, kas var radīt traucējumus otras puses datorsistēmās.

7.   Izmaksas

7.1.   Līgumslēdzējas puses sedz izstrādes un darbības izmaksas, kas tām rodas saistībā ar pašu datu sistēmām un procedūrām un kas vajadzīgas, lai izpildītu šajā papildinājumā noteiktos pienākumus.

7.2.   Šā papildinājuma 4.1. apakšpapildinājumā noteiktos pakalpojumus centrmezgls sniedz bez maksas.

8.   Apakšuzņēmuma līguma slēgšana

8.1.   Puses var slēgt apakšuzņēmuma līgumu attiecībā uz jebkuru pakalpojumu, par ko tā ir atbildīga saskaņā ar šo papildinājumu.

8.2.   Šāda apakšuzņēmuma līguma slēgšana neatbrīvo pusi no šajā papildinājumā noteiktās atbildības, tostarp atbildības par attiecīgu pakalpojuma līmeni saskaņā ar 4.6. apakšpapildinājumu.

4.1. apakšpapildinājums

TACHOnet vispārīgie aspekti

1.   Vispārīgs apraksts

TACHOnet ir elektroniska sistēma, ar kuras palīdzību starp AETR Līgumslēdzējām pusēm notiek informācijas apmaiņa par vadītāja kartēm. TACHOnet maršrutē informācijas pieprasījumus no pieprasītājas puses atbildes sniedzējai pusei un atbildes pretējā virzienā. Līgumslēdzējām pusēm, kas ir TACHOnet dalībnieces, savi valsts vadītāja karšu reģistri jāsavieno ar sistēmu.

2.   Arhitektūra

Ziņojumapmaiņas sistēma TACHOnet sastāv no šādām daļām.

| 2.1. | Centrmezgls, kas spēj saņemt pieprasījumu no pieprasītājas puses, validēt un apstrādāt to, pārsūtot pieprasījumu atbildes sniedzējām pusēm. Centrmezgls sagaida katras atbildes sniedzējas puses atbildi, konsolidē visas atbildes un konsolidēto atbildi pārsūta pieprasītājai pusei. |
| --- | --- |

2.1.

Centrmezgls, kas spēj saņemt pieprasījumu no pieprasītājas puses, validēt un apstrādāt to, pārsūtot pieprasījumu atbildes sniedzējām pusēm. Centrmezgls sagaida katras atbildes sniedzējas puses atbildi, konsolidē visas atbildes un konsolidēto atbildi pārsūta pieprasītājai pusei.

| 2.2. | Pušu valsts sistēmas, kas aprīkotas ar saskarni, kura spēj gan nosūtīt pieprasījumus centrmezglam, gan saņemt atbilstošās atbildes. Lai pārraidītu ziņojumus centrmezglam un saņemtu ziņojumus no centrmezgla, valstu sistēmas var izmantot īpašniekprogrammatūru vai komerciālu programmatūru. |
| --- | --- |

2.2.

Pušu valsts sistēmas, kas aprīkotas ar saskarni, kura spēj gan nosūtīt pieprasījumus centrmezglam, gan saņemt atbilstošās atbildes. Lai pārraidītu ziņojumus centrmezglam un saņemtu ziņojumus no centrmezgla, valstu sistēmas var izmantot īpašniekprogrammatūru vai komerciālu programmatūru.

Image 1

3.   Pārvaldība

3.1.   Centrmezglu pārvalda Eiropas Komisija, kas ir atbildīga par centrmezgla tehnisko darbību un uzturēšanu.

3.2.   Centrmezglā datus neglabā ilgāk kā sešus mēnešus, izņemot žurnalēšanas un statistikas datus, kas noteikti 4.7. apakšpapildinājumā.

3.3.   Centrmezgls nesniedz piekļuvi personas datiem, izņemot pilnvarotiem Eiropas Komisijas darbiniekiem, ja tas nepieciešams uzraudzībai, uzturēšanai un traucējummeklēšanai.

3.4.   Katras Līgumslēdzējas puses atbildībā ir šādi elementi.

| 3.4.1. | Savu valsts sistēmu, tostarp saskarnes ar centrmezglu, izveide un pārvaldība. |
| --- | --- |

3.4.1.

Savu valsts sistēmu, tostarp saskarnes ar centrmezglu, izveide un pārvaldība.

| 3.4.2. | Savas valsts sistēmas, proti, gan īpašnieka, gan komerciālas aparatūras un programmatūras, uzstādīšana un uzturēšana. |
| --- | --- |

3.4.2.

Savas valsts sistēmas, proti, gan īpašnieka, gan komerciālas aparatūras un programmatūras, uzstādīšana un uzturēšana.

| 3.4.3. | Savas valsts sistēmas pareiza sadarbspēja ar centrmezglu, tostarp no centrmezgla saņemto kļūdas ziņojumu pārvaldība. |
| --- | --- |

3.4.3.

Savas valsts sistēmas pareiza sadarbspēja ar centrmezglu, tostarp no centrmezgla saņemto kļūdas ziņojumu pārvaldība.

| 3.4.4. | Visu nepieciešamo pasākumu veikšana, lai nodrošinātu informācijas konfidencialitāti, integritāti un pieejamību. |
| --- | --- |

3.4.4.

Visu nepieciešamo pasākumu veikšana, lai nodrošinātu informācijas konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.

| 3.4.5. | Valsts sistēmu darbība saskaņā ar pakalpojumu līmeni, kas noteikts 4.6. apakšpapildinājumā. |
| --- | --- |

3.4.5.

Valsts sistēmu darbība saskaņā ar pakalpojumu līmeni, kas noteikts 4.6. apakšpapildinājumā.

4.2. apakšpapildinājums

TACHOnet funkcijas

1.   Ar ziņojumapmaiņas sistēmu TACHOnet nodrošina šādas funkcijas:

| 1.1. | “Check Issued Cards (CIC)” (izdoto karšu pārbaude): lai noteiktu, vai kartes pieteikuma iesniedzējam jau ir vadītāja karte, ko izdevusi kāda no atbildes sniedzējām pusēm, ļauj pieprasītājai pusei nosūtīt pieprasījumu “Check Issued Cards Request” vienai vai visām atbildes sniedzējām pusēm. Atbildes sniedzēja puse atbild uz pieprasījumu, nosūtot “Check Issued Cards Response”. |
| --- | --- |

1.1.

“Check Issued Cards (CIC)” (izdoto karšu pārbaude): lai noteiktu, vai kartes pieteikuma iesniedzējam jau ir vadītāja karte, ko izdevusi kāda no atbildes sniedzējām pusēm, ļauj pieprasītājai pusei nosūtīt pieprasījumu “Check Issued Cards Request” vienai vai visām atbildes sniedzējām pusēm. Atbildes sniedzēja puse atbild uz pieprasījumu, nosūtot “Check Issued Cards Response”.

| 1.2. | “Check Card Status (CCS)” (kartes statusa pārbaude): ļauj pieprasītājai pusei, nosūtot “Check Card Status Request”, pieprasīt atbildes sniedzējai pusei sīkāku informāciju par atbildes sniedzējas puses izdoto karti. Atbildes sniedzēja puse atbild uz pieprasījumu, nosūtot “Check Card Status Response”. |
| --- | --- |

1.2.

“Check Card Status (CCS)” (kartes statusa pārbaude): ļauj pieprasītājai pusei, nosūtot “Check Card Status Request”, pieprasīt atbildes sniedzējai pusei sīkāku informāciju par atbildes sniedzējas puses izdoto karti. Atbildes sniedzēja puse atbild uz pieprasījumu, nosūtot “Check Card Status Response”.

| 1.3. | “Modify Card Status (MCS)” (kartes statusa izmaiņas): ļauj pieprasītājai pusei ar pieprasījumu “Modify Card Status Request” informēt atbildes sniedzēju pusi par atbildes sniedzējas puses izdotās kartes statusa izmaiņām. Atbildes sniedzēja puse atbild ar apstiprinājumu “Modify Card Status Acknowledgement”. |
| --- | --- |

1.3.

“Modify Card Status (MCS)” (kartes statusa izmaiņas): ļauj pieprasītājai pusei ar pieprasījumu “Modify Card Status Request” informēt atbildes sniedzēju pusi par atbildes sniedzējas puses izdotās kartes statusa izmaiņām. Atbildes sniedzēja puse atbild ar apstiprinājumu “Modify Card Status Acknowledgement”.

| 1.4. | “Issued Card Driving License (ICDL)” (kartes izdošana, pamatojoties uz vadītāja apliecību): ļauj pieprasītājai pusei ar pieprasījumu “Issued Card Driving Licence Request” informēt atbildes sniedzēju pusi par to, ka pieprasītāja puse ir izdevusi vadītāja karti, pamatojoties uz atbildes sniedzējas puses izdotu vadītāja apliecību. Atbildes sniedzēja puse atbild ar “Issued Card Driving Licence Response”. |
| --- | --- |

1.4.

“Issued Card Driving License (ICDL)” (kartes izdošana, pamatojoties uz vadītāja apliecību): ļauj pieprasītājai pusei ar pieprasījumu “Issued Card Driving Licence Request” informēt atbildes sniedzēju pusi par to, ka pieprasītāja puse ir izdevusi vadītāja karti, pamatojoties uz atbildes sniedzējas puses izdotu vadītāja apliecību. Atbildes sniedzēja puse atbild ar “Issued Card Driving Licence Response”.

2.   Iekļauj citus ziņojumu tipus, piemēram, kļūdas paziņojumus, ko uzskata par nepieciešamiem efektīvai TACHOnet darbībai.

3.   Izmantojot jebkuru no 1. punktā aprakstītajām funkcijām, valstu sistēmas atpazīst kartes statusus, kas norādīti 1. tabulā. Taču pusēm nav jāīsteno administratīva procedūra, kas izmanto visus norādītos statusus.

4.   Ja puse saņem atbildi vai paziņojumu, kurā norādīts statuss, ko tā neizmanto savās administratīvajās procedūrās, saņemtajā ziņojumā norādīto statusu valsts sistēma pārvērš par atbilstošu vērtību attiecīgajā procedūrā. Atbildes sniedzēja puse nenoraida ziņojumu, ja ziņojumā minētais statuss ir norādīts 1. tabulā.

5.   Kartes statusu, kas norādīts 1. tabulā, neizmanto, lai noteiktu, vai vadītāja karte ir derīga transportlīdzekļa vadīšanai. Ja puse, izmantojot CCS funkciju, nosūta vaicājumu kartes izdevējas valsts iestādes reģistram, atbildē ietver īpašu lauku “valid for driving” (derīga transportlīdzekļa vadīšanai). Valsts administratīvās procedūras ir veidotas tā, ka CCS atbildēs vienmēr ir atbilstoša “valid for driving” vērtība.

1. tabula

Kartes statusi

| Kartes statuss | Definīcija |
| --- | --- |
| “Application” (Pieteikums) | KII ir saņēmusi pieteikumu, kurā lūgts izdot vadītāja karti. Šī informācija ir reģistrēta un saglabāta datubāzē ar ģenerētajām meklēšanas atslēgām. |
| “Approved” (Apstiprināts) | KII ir apstiprinājusi pieteikumu, kurā lūgts izdot tahogrāfa karti. |
| “Rejected” (Noraidīts) | KII nav apstiprinājusi pieteikumu. |
| “Personalised” (Personalizēta) | Tahogrāfa karte ir personalizēta. |
| “Dispatched” (Nosūtīta) | Valsts iestāde ir nosūtījusi vadītāja karti attiecīgajam transportlīdzekļa vadītājam vai piegādātājai aģentūrai. |
| “Handed Over” (Nodota) | Valsts iestāde ir nodevusi vadītāja karti attiecīgajam transportlīdzekļa vadītājam. |
| “Confiscated” (Konfiscēta) | Kompetentā iestāde transportlīdzekļa vadītājam ir atņēmusi vadītāja karti. |
| “Suspended” (Apturēta) | Transportlīdzekļa vadītājam uz laiku ir atņemta vadītāja karte. |
| “Withdrawn” (Anulēta) | KII ir nolēmusi anulēt vadītāja karti. Karte ir neatgriezeniski padarīta par nederīgu. |
| “Surrendered” (Atdota) | Tahogrāfa karte ir atdota atpakaļ KII, un ir paziņots, ka tā vairs nav vajadzīga. |
| “Lost” (Pazaudēta) | KII ir paziņots, ka tahogrāfa karte ir pazaudēta. |
| “Stolen” (Nozagta) | KII ir paziņots, ka tahogrāfa karte ir nozagta. Nozagtu karti uzskata par pazaudētu. |
| “Malfunctioning” (Nedarbojas pareizi) | KII ir paziņots, ka tahogrāfa karte nedarbojas pareizi. |
| “Expired” (Beidzies termiņš) | Tahogrāfa kartes derīguma termiņš ir beidzies. |
| “Replaced” (Aizstāta) | Tahogrāfa karte, par kuru ir paziņots, ka tā ir pazaudēta, nozagta vai nedarbojas pareizi, ir aizstāta ar jaunu karti. Jaunās kartes dati ir tādi paši kā iepriekšējās kartes dati, izņemot kartes numura nomaiņas indeksu, kas ir par vienu vienību lielāks. |
| “Renewed” (Atjaunota) | Tahogrāfa karte ir atjaunota tāpēc, ka mainījušies administratīvie dati vai derīguma termiņš tuvojas beigām. Jaunās kartes numurs ir tāds pats kā iepriekšējās kartes numurs, izņemot kartes numura atjaunošanas indeksu, kas ir par vienu vienību lielāks. |
| “In Exchange” (Notiek apmaiņa) | Vadītāja karti izdevusī KII ir saņēmusi paziņojumu, ka ir sākta procedūra, ar ko minēto karti apmaina pret citas puses KII izdotu vadītāja karti. |
| “Exchanged” (Apmainīta) | Vadītāja karti izdevusī KII ir saņēmusi paziņojumu, ka ir pabeigta procedūra, ar ko minēto karti apmaina pret citas puses KII izdotu vadītāja karti. |

Kartes statuss

Definīcija

“Application” (Pieteikums)

KII ir saņēmusi pieteikumu, kurā lūgts izdot vadītāja karti. Šī informācija ir reģistrēta un saglabāta datubāzē ar ģenerētajām meklēšanas atslēgām.

“Approved” (Apstiprināts)

KII ir apstiprinājusi pieteikumu, kurā lūgts izdot tahogrāfa karti.

“Rejected” (Noraidīts)

KII nav apstiprinājusi pieteikumu.

“Personalised” (Personalizēta)

Tahogrāfa karte ir personalizēta.

“Dispatched” (Nosūtīta)

Valsts iestāde ir nosūtījusi vadītāja karti attiecīgajam transportlīdzekļa vadītājam vai piegādātājai aģentūrai.

“Handed Over” (Nodota)

Valsts iestāde ir nodevusi vadītāja karti attiecīgajam transportlīdzekļa vadītājam.

“Confiscated” (Konfiscēta)

Kompetentā iestāde transportlīdzekļa vadītājam ir atņēmusi vadītāja karti.

“Suspended” (Apturēta)

Transportlīdzekļa vadītājam uz laiku ir atņemta vadītāja karte.

“Withdrawn” (Anulēta)

KII ir nolēmusi anulēt vadītāja karti. Karte ir neatgriezeniski padarīta par nederīgu.

“Surrendered” (Atdota)

Tahogrāfa karte ir atdota atpakaļ KII, un ir paziņots, ka tā vairs nav vajadzīga.

“Lost” (Pazaudēta)

KII ir paziņots, ka tahogrāfa karte ir pazaudēta.

“Stolen” (Nozagta)

KII ir paziņots, ka tahogrāfa karte ir nozagta. Nozagtu karti uzskata par pazaudētu.

“Malfunctioning” (Nedarbojas pareizi)

KII ir paziņots, ka tahogrāfa karte nedarbojas pareizi.

“Expired” (Beidzies termiņš)

Tahogrāfa kartes derīguma termiņš ir beidzies.

“Replaced” (Aizstāta)

Tahogrāfa karte, par kuru ir paziņots, ka tā ir pazaudēta, nozagta vai nedarbojas pareizi, ir aizstāta ar jaunu karti. Jaunās kartes dati ir tādi paši kā iepriekšējās kartes dati, izņemot kartes numura nomaiņas indeksu, kas ir par vienu vienību lielāks.

“Renewed” (Atjaunota)

Tahogrāfa karte ir atjaunota tāpēc, ka mainījušies administratīvie dati vai derīguma termiņš tuvojas beigām. Jaunās kartes numurs ir tāds pats kā iepriekšējās kartes numurs, izņemot kartes numura atjaunošanas indeksu, kas ir par vienu vienību lielāks.

“In Exchange” (Notiek apmaiņa)

Vadītāja karti izdevusī KII ir saņēmusi paziņojumu, ka ir sākta procedūra, ar ko minēto karti apmaina pret citas puses KII izdotu vadītāja karti.

“Exchanged” (Apmainīta)

Vadītāja karti izdevusī KII ir saņēmusi paziņojumu, ka ir pabeigta procedūra, ar ko minēto karti apmaina pret citas puses KII izdotu vadītāja karti.

4.3. apakšpapildinājums

Noteikumi par TACHOnet ziņojumiem

1.   Vispārīgās tehniskās prasības

1.1.   Centrmezgls nodrošina gan sinhronās, gan asinhronās saskarnes ziņojumapmaiņai. Puses var izvēlēties vispiemērotāko tehnoloģiju saskarnei ar savām lietojumprogrammām.

1.2.   Visus ziņojumus, ar kuriem notiek apmaiņa starp centrmezglu un valstu sistēmām, kodē UTF-8 kodējumā.

1.3.   Valstu sistēmas spēj saņemt un apstrādāt ziņojumus, kas satur grieķu un kirilicas alfabēta rakstzīmes.

2.   
  XML ziņojumu struktūra un shēmas definīcija (XSD)

2.1.   
  XML ziņojumu vispārējā struktūrā ievēro formātu, kas noteikts XSD shēmās, kuras instalētas centrmezglā.

2.2.   Centrmezgls un valstu sistēmas pārraida un saņem ziņojumus, kas atbilst ziņojuma XSD shēmai.

2.3.   Valstu sistēmas spēj nosūtīt, saņemt un apstrādāt visus ziņojumus, kas atbilst kādai no 4.2. apakšpapildinājumā noteiktajām funkcijām.

2.4.   
  XML ziņojumu saturs atbilst vismaz minimālajām prasībām, kas noteiktas 2. tabulā.

2. tabula

Minimālās prasības attiecībā uz XML ziņojumu saturu

| Kopējā galvene | Obligāti |
| --- | --- |
| “Version” (Versija) | XML specifikāciju oficiālo versiju norāda, izmantojot nosaukumvietu, kas definēta ziņojuma XSD un ikviena XML ziņojuma galvenes elementa “version” atribūtā. Versijas numuru (“n.m”) definē kā fiksētu vērtību katrā XML shēmas definīcijas datnes (xsd) laidienā. | Jā |
| “Test Identifier” (Testa identifikators) | Fakultatīvs identifikators testēšanai. Testa iniciators aizpilda identifikatoru, un visi darbplūsmas dalībnieki pārsūta/atsūta atpakaļ to pašu identifikatoru. Ekspluatācijā to ignorē un, ja tas ir sniegts, to neizmanto. | Nē |
| “Technical Identifier” (Tehniskais identifikators) | Vispārēji unikāls identifikators (UUID), kas unikāli identificē katru atsevišķu ziņojumu. Sūtītājs ģenerē UUID un aizpilda šo atribūtu. Šos datus neizmanto komercdarbību veikšanai. | Jā |
| “Workflow Identifier” (Darbplūsmas identifikators) | Darbplūsmas identifikators ir UUID, un to ģenerē pieprasītāja puse. Pēc tam šo identifikatoru izmanto visos ziņojumos darbplūsmas korelēšanai. | Jā |
| “Sent At” (Nosūtīšanas laiks) | Ziņojuma nosūtīšanas datums un laiks (UTC). | Jā |
| “Timeout” (Noildze) | Šis ir fakultatīvs datuma un laika (UTC formātā) atribūts. Šo vērtību iestata tikai centrmezgls pārsūtītiem pieprasījumiem. Tā informē atbildes sniedzēju pusi par pieprasījuma noildzes iestāšanās laiku. Šo vērtību neprasa “MS2TCN_<x>_Req”, un atbildes ziņojumos to neizmanto. Tā ir fakultatīva tālab, lai vienu un to pašu galvenes definīciju varētu izmantot visiem ziņojumu veidiem neatkarīgi no tā, vai ir prasīts “timeoutValue” atribūts. | Nē |
| “From” (Sūtītājs) | Ziņojuma sūtītājas puses ISO 3166-1 Alpha 2 kods vai “EU”. | Jā |
| “To” (Saņēmējs) | Ziņojuma saņēmējas puses ISO 3166-1 Alpha 2 kods vai “EU”. | Jā |

Kopējā galvene

Obligāti

“Version” (Versija)

XML specifikāciju oficiālo versiju norāda, izmantojot nosaukumvietu, kas definēta ziņojuma XSD un ikviena XML ziņojuma galvenes elementa “version” atribūtā. Versijas numuru (“n.m”) definē kā fiksētu vērtību katrā XML shēmas definīcijas datnes (xsd) laidienā.

Jā

“Test Identifier” (Testa identifikators)

Fakultatīvs identifikators testēšanai. Testa iniciators aizpilda identifikatoru, un visi darbplūsmas dalībnieki pārsūta/atsūta atpakaļ to pašu identifikatoru. Ekspluatācijā to ignorē un, ja tas ir sniegts, to neizmanto.

Nē

“Technical Identifier” (Tehniskais identifikators)

Vispārēji unikāls identifikators (UUID), kas unikāli identificē katru atsevišķu ziņojumu. Sūtītājs ģenerē UUID un aizpilda šo atribūtu. Šos datus neizmanto komercdarbību veikšanai.

Jā

“Workflow Identifier” (Darbplūsmas identifikators)

Darbplūsmas identifikators ir UUID, un to ģenerē pieprasītāja puse. Pēc tam šo identifikatoru izmanto visos ziņojumos darbplūsmas korelēšanai.

Jā

“Sent At” (Nosūtīšanas laiks)

Ziņojuma nosūtīšanas datums un laiks (UTC).

Jā

“Timeout” (Noildze)

Šis ir fakultatīvs datuma un laika (UTC formātā) atribūts. Šo vērtību iestata tikai centrmezgls pārsūtītiem pieprasījumiem. Tā informē atbildes sniedzēju pusi par pieprasījuma noildzes iestāšanās laiku. Šo vērtību neprasa “MS2TCN_<x>_Req”, un atbildes ziņojumos to neizmanto. Tā ir fakultatīva tālab, lai vienu un to pašu galvenes definīciju varētu izmantot visiem ziņojumu veidiem neatkarīgi no tā, vai ir prasīts “timeoutValue” atribūts.

Nē

“From” (Sūtītājs)

Ziņojuma sūtītājas puses ISO 3166-1 Alpha 2 kods vai “EU”.

Jā

“To” (Saņēmējs)

Ziņojuma saņēmējas puses ISO 3166-1 Alpha 2 kods vai “EU”.

Jā

4.4. apakšpapildinājums

Transliterācija un NYSIIS (New York State Identification and Intelligence System) pakalpojumi

| 1. | Visu transportlīdzekļa vadītāju vārdu un uzvārdu kodēšanai valsts reģistrā izmanto centrmezgla NYSIIS algoritmu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meklējot karti ar CIC funkciju, kā galveno meklēšanas mehānismu izmanto NYSIIS atslēgas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turklāt puses var izmantot pielāgotu algoritmu papildu rezultātu gūšanai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meklēšanas rezultātos norāda meklēšanas mehānismu (NYSIIS vai pielāgots algoritms), kas tika izmantots, lai atrastu ierakstu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ja puse izvēlas reģistrēt ICDL paziņojumus, tad paziņojumā ietvertās NYSIIS atslēgas reģistrē kā daļu no ICDL datiem. Veicot meklēšanu ICDL datos, puse izmanto pieteikuma iesniedzēja vārda un uzvārda NYSIIS atslēgas. |
| --- | --- |

5.

4.5. apakšpapildinājums

Drošības prasības

| 1. | Ziņojumapmaiņai starp centrmezglu un valstu sistēmām izmanto HTTPS. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lai droši pārraidītu ziņojumus starp valsts sistēmu un centrmezglu, valstu sistēmas izmanto 4.8. un 4.9. apakšpapildinājumā minētos digitālos sertifikātus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valstu sistēmas piemēro vismaz sertifikātus, kuri izmanto SHA-2 (SHA-256) paraksta jaucējalgoritmu (signature hash algorithm), un 2 048 bitu publiskās atslēgas garumu. |
| --- | --- |

3.

4.6. apakšpapildinājums

Pakalpojumu līmenis

1.   Valstu sistēmas nodrošina šādu minimālo pakalpojumu līmeni.

| 1.1. | Tās ir izmantojamas 24 stundas diennaktī, 7 dienas nedēļā. |
| --- | --- |

1.1.

Tās ir izmantojamas 24 stundas diennaktī, 7 dienas nedēļā.

| 1.2. | To izmantojamību uzrauga ar periodisko kontrolziņojumu, ko sniedz centrmezgls. |
| --- | --- |

1.2.

To izmantojamību uzrauga ar periodisko kontrolziņojumu, ko sniedz centrmezgls.

| 1.3. | To izmantojamības rādītājs ir 98 % saskaņā ar turpmāko tabulu (skaitļi ir noapaļoti līdz vienam ciparam aiz komata):








  Izmantojamība | nozīmē neizmantojamību |
| --- | --- | --- |
| dienā | mēnesī | gadā |
| 98 % | 0,5 stundas | 15 stundas | 7,5 dienas |

1.3.

To izmantojamības rādītājs ir 98 % saskaņā ar turpmāko tabulu (skaitļi ir noapaļoti līdz vienam ciparam aiz komata):

Izmantojamība

nozīmē neizmantojamību

dienā

mēnesī

gadā

98 %

0,5 stundas

15 stundas

7,5 dienas

Puses tiek mudinātas ievērot dienas izmantojamības rādītāju, tomēr ir atzīts, ka dažas nepieciešamas darbības, piemēram, sistēmas apkope, rada zaudlaiku, kas ir ilgāks nekā 30 minūtes. Tomēr mēneša un gada izmantojamības rādītājs ir jāievēro obligāti.

| 1.4. | Tās atbild uz vismaz 98 % pieprasījumu, kas pārsūtīti vienā kalendārajā mēnesī. |
| --- | --- |

1.4.

Tās atbild uz vismaz 98 % pieprasījumu, kas pārsūtīti vienā kalendārajā mēnesī.

| 1.5. | Tās atbild uz pieprasījumiem 10 sekunžu laikā. |
| --- | --- |

1.5.

Tās atbild uz pieprasījumiem 10 sekunžu laikā.

| 1.6. | Vispārējā pieprasījuma noildze (laiks, kurā pieprasītājs var gaidīt atbildi) nepārsniedz 20 sekundes. |
| --- | --- |

1.6.

Vispārējā pieprasījuma noildze (laiks, kurā pieprasītājs var gaidīt atbildi) nepārsniedz 20 sekundes.

| 1.7. | Tās spēj apstrādāt pieprasījumus ar ātrumu 6 ziņojumi sekundē. |
| --- | --- |

1.7.

Tās spēj apstrādāt pieprasījumus ar ātrumu 6 ziņojumi sekundē.

| 1.8. | Valstu sistēmas nedrīkst sūtīt pieprasījumus TACHOnet centrmezglam ar ātrumu, kas pārsniedz 2 pieprasījumus sekundē. |
| --- | --- |

1.8.

Valstu sistēmas nedrīkst sūtīt pieprasījumus TACHOnet centrmezglam ar ātrumu, kas pārsniedz 2 pieprasījumus sekundē.

| 1.9. | Katras valsts sistēma spēj pārvarēt centrmezgla vai citu pušu valsts sistēmu iespējamās tehniskās problēmas. Tās var būt šādas (saraksts nav izsmeļošs):






  a) | zaudēts savienojums ar centrmezglu; |
| --- | --- | --- |

1.9.

Katras valsts sistēma spēj pārvarēt centrmezgla vai citu pušu valsts sistēmu iespējamās tehniskās problēmas. Tās var būt šādas (saraksts nav izsmeļošs):

a)

zaudēts savienojums ar centrmezglu;

| b) | nav atbildes uz pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

nav atbildes uz pieprasījumu;

| c) | atbilžu saņemšana pēc ziņojuma noildzes; |
| --- | --- |

c)

atbilžu saņemšana pēc ziņojuma noildzes;

| d) | nevēlamu ziņojumu saņemšana; |
| --- | --- |

d)

nevēlamu ziņojumu saņemšana;

| e) | nederīgu ziņojumu saņemšana. |
| --- | --- |

e)

nederīgu ziņojumu saņemšana.

2.   Centrmezgls:

| 2.1. | nodrošina izmantojamības rādītāju 98 %; |
| --- | --- |

2.1.

nodrošina izmantojamības rādītāju 98 %;

| 2.2. | nosūta valstu sistēmām paziņojumus par kļūdām, vai nu izmantojot atbildes ziņojumu, vai ar īpašu kļūdas ziņojumu. Valstu sistēmas savukārt saņem šos īpašos kļūdas ziņojumus un nodrošina darbplūsmas eskalāciju, lai veiktu visus vajadzīgos pasākumus paziņotās kļūdas labošanai. |
| --- | --- |

2.2.

nosūta valstu sistēmām paziņojumus par kļūdām, vai nu izmantojot atbildes ziņojumu, vai ar īpašu kļūdas ziņojumu. Valstu sistēmas savukārt saņem šos īpašos kļūdas ziņojumus un nodrošina darbplūsmas eskalāciju, lai veiktu visus vajadzīgos pasākumus paziņotās kļūdas labošanai.

3.   Apkope

Ja tas ir tehniski iespējams, puses, izmantojot tīmekļa lietojumprogrammu, informē citas puses un Eiropas Komisiju par kārtējām apkopēm vismaz vienu nedēļu pirms šo darbību sākšanas.

4.7. apakšpapildinājums

Centrmezglā savākto datu žurnalēšana un statistika

| 1. | Lai nodrošinātu privātumu, statistikas vajadzībām savāktie dati ir anonīmi. Konkrētas kartes, vadītāja apliecības vai vadītāja identifikācijas dati nav pieejami statistikas vajadzībām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Žurnalēšanas informācijā reģistrē visas transakcijas – pārraudzīšanas un atkļūdošanas vajadzībām un tālab, lai varētu ģenerēt statistiku par šīm transakcijām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Personas datus žurnālos nesaglabā ilgāk kā 6 mēnešus. Statistikas informāciju saglabā uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ziņošanai izmantotie statistikas dati ietver šādu informāciju:






  a) | pieprasītāja puse; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

pieprasītāja puse;

| b) | atbildes sniedzēja puse; |
| --- | --- |

b)

atbildes sniedzēja puse;

| c) | ziņojuma veids; |
| --- | --- |

c)

ziņojuma veids;

| d) | atbildes statusa kods; |
| --- | --- |

d)

atbildes statusa kods;

| e) | ziņojumu datums un laiks; |
| --- | --- |

e)

ziņojumu datums un laiks;

| f) | atbildes laiks. |
| --- | --- |

f)

atbildes laiks.

4.8. apakšpapildinājums

Vispārīgi noteikumi par TACHOnet digitālajām atslēgām un sertifikātiem

1.   Eiropas Komisijas Informātikas ģenerāldirektorāts (DIGIT) dara pieejamu AETR Līgumslēdzējām pusēm, kuras veido savienojumu ar TACHOnet (turpmāk “valsts iestādes”), PKI pakalpojumu (1) (turpmāk “
  CEF PKI pakalpojums”), izmantojot eDelivery.

2.   Digitālo sertifikātu pieprasīšanas un atsaukšanas procedūra, kā arī detalizēti to izmantošanas noteikumi un nosacījumi ir izklāstīti papildinājumā.

3.   Sertifikātu izmantošana

| 3.1. | Pēc sertifikāta saņemšanas valsts iestāde (2) sertifikātu izmanto tikai TACHOnet kontekstā. Sertifikātu var izmantot, lai:






  a) | autentificētu datu izcelsmi; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pēc sertifikāta saņemšanas valsts iestāde (2) sertifikātu izmanto tikai TACHOnet kontekstā. Sertifikātu var izmantot, lai:

a)

autentificētu datu izcelsmi;

| b) | šifrētu datus; |
| --- | --- |

b)

šifrētu datus;

| c) | nodrošinātu datu integritātes pārkāpumu atklāšanu. |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu datu integritātes pārkāpumu atklāšanu.

| 3.2. | Aizliegts sertifikātu izmantot jebkādā veidā, kas nav skaidri atļauts kā kāds no pieļaujamajiem izmantojumiem. |
| --- | --- |

3.2.

Aizliegts sertifikātu izmantot jebkādā veidā, kas nav skaidri atļauts kā kāds no pieļaujamajiem izmantojumiem.

4.   Līgumslēdzējas puses:

| a) | aizsargā savu privāto atslēgu pret nesankcionētu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

aizsargā savu privāto atslēgu pret nesankcionētu izmantošanu;

| b) | atturas nodot vai izpaust savu privāto atslēgu trešām personām, pat kā pārstāvjiem; |
| --- | --- |

b)

atturas nodot vai izpaust savu privāto atslēgu trešām personām, pat kā pārstāvjiem;

| c) | nodrošina TACHOnet vajadzībām ģenerēto, saglabāto un izmantoto privāto atslēgu konfidencialitāti, integritāti un izmantojamību; |
| --- | --- |

c)

nodrošina TACHOnet vajadzībām ģenerēto, saglabāto un izmantoto privāto atslēgu konfidencialitāti, integritāti un izmantojamību;

| d) | atturas turpināt privātās atslēgas izmantošanu pēc sertifikāta derīguma termiņa beigām vai atsaukšanas citādā veidā nekā šifrētu datu skatīšanai (piemēram, e-vēstuļu atšifrēšanai). Atslēgas, kuru derīguma termiņš ir beidzies, vai nu iznīcina, vai saglabā tādā veidā, kas novērš to izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

atturas turpināt privātās atslēgas izmantošanu pēc sertifikāta derīguma termiņa beigām vai atsaukšanas citādā veidā nekā šifrētu datu skatīšanai (piemēram, e-vēstuļu atšifrēšanai). Atslēgas, kuru derīguma termiņš ir beidzies, vai nu iznīcina, vai saglabā tādā veidā, kas novērš to izmantošanu;

| e) | informē reģistrācijas iestādi par to pilnvaroto pārstāvju identitāti, kuri ir pilnvaroti pieprasīt organizācijai izdoto sertifikātu atsaukšanu (atsaukšanas pieprasījumos ietver atsaukšanas pieprasījuma paroli un sīku informāciju par notikumiem, kuru rezultātā tiek prasīta atsaukšana); |
| --- | --- |

e)

informē reģistrācijas iestādi par to pilnvaroto pārstāvju identitāti, kuri ir pilnvaroti pieprasīt organizācijai izdoto sertifikātu atsaukšanu (atsaukšanas pieprasījumos ietver atsaukšanas pieprasījuma paroli un sīku informāciju par notikumiem, kuru rezultātā tiek prasīta atsaukšana);

| f) | novērš privātās atslēgas ļaunprātīgu izmantošanu un šādā nolūkā pieprasa atsaukt attiecīgo publiskās atslēgas sertifikātu, ja noticis privātās atslēgas vai privātās atslēgas aktivizēšanas datu kompromitējums; |
| --- | --- |

f)

novērš privātās atslēgas ļaunprātīgu izmantošanu un šādā nolūkā pieprasa atsaukt attiecīgo publiskās atslēgas sertifikātu, ja noticis privātās atslēgas vai privātās atslēgas aktivizēšanas datu kompromitējums;

| g) | atbild par sertifikāta atsaukšanas pieprasīšanu un izpilda šo pienākumu apstākļos, kas norādīti sertifikācijas iestādes sertifikācijas politikā (certification policies (CP)) un paziņojumā par sertifikācijas praksi (certification practices statement (CPS)); |
| --- | --- |

g)

atbild par sertifikāta atsaukšanas pieprasīšanu un izpilda šo pienākumu apstākļos, kas norādīti sertifikācijas iestādes sertifikācijas politikā (certification policies (CP)) un paziņojumā par sertifikācijas praksi (certification practices statement (CPS));

| h) | nekavējoties paziņo reģistrācijas iestādei par jebkuras TACHOnet kontekstā izmantotas AETR atslēgas nozaudēšanu, zādzību vai iespējamu kompromitējumu. |
| --- | --- |

h)

nekavējoties paziņo reģistrācijas iestādei par jebkuras TACHOnet kontekstā izmantotas AETR atslēgas nozaudēšanu, zādzību vai iespējamu kompromitējumu.

5.   Atbildība

Neskarot Eiropas Komisijas atbildību pretēji jebkurām prasībām, kas ir noteiktas piemērojamajos valstu tiesību aktos, vai attiecībā uz atbildību tajās jomās, kurās jāuzņemas atbildība saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem, Eiropas Komisija nav atbildīga par:

| a) | sertifikāta saturu, jo tas ir sertifikāta īpašnieka ekskluzīvā atbildībā. Sertifikāta īpašnieks atbild par sertifikāta satura pareizības pārbaudi; |
| --- | --- |

a)

sertifikāta saturu, jo tas ir sertifikāta īpašnieka ekskluzīvā atbildībā. Sertifikāta īpašnieks atbild par sertifikāta satura pareizības pārbaudi;

| b) | to, kā sertifikāta īpašnieks izmanto sertifikātu. |
| --- | --- |

b)

to, kā sertifikāta īpašnieks izmanto sertifikātu.

4.9. apakšpapildinājums

TACHOnet vajadzībām izmantojamā PKI pakalpojuma apraksts

1.   Ievads

PKI (publiskās atslēgas infrastruktūra) ir lomu, politikas, procedūru un sistēmu kopums, kas vajadzīgs, lai izveidotu, pārvaldītu, izplatītu un atsauktu digitālos sertifikātus (3). eDelivery CEF PKI pakalpojums ļauj izdot un pārvaldīt digitālos sertifikātus, ko izmanto, lai nodrošinātu starp piekļuves punktiem apmaināmās informācijas konfidencialitāti, integritāti un nenoliedzamību.

eDelivery PKI pakalpojuma pamatā ir Trust Center Services TeleSec Shared Business CA (sertifikācijas iestāde), uz ko attiecas T-Systems International GmbH TeleSec Shared-Business-CA sertifikācijas politika (CP) / paziņojums par sertifikācijas praksi (CPS) (4).

PKI pakalpojums izdod sertifikātus, kas ir piemēroti, lai uzņēmumos, organizācijās, publiskās iestādēs un institūcijās un ārpus tām gādātu par drošību dažādos darbības procesos, kam vajadzīgs vidējs drošības līmenis, nolūkā pierādīt galasubjekta autentiskumu, integritāti un uzticamību.

2.   Sertifikāta pieprasīšanas process

2.1.   Lomas un pienākumi

2.1.1.   “Organizācija” vai “valsts iestāde”, kas pieprasa sertifikātu

2.1.1.1.   Valsts iestāde pieprasa sertifikātus TACHOnet projekta kontekstā.

2.1.1.2.   Valsts iestāde:

| a) | pieprasa sertifikātus no CEF PKI pakalpojuma; |
| --- | --- |

a)

pieprasa sertifikātus no CEF PKI pakalpojuma;

| b) | ģenerē privātās atslēgas un attiecīgās publiskās atslēgas, kas iekļaujamas sertifikācijas iestādes izdotajos sertifikātos; |
| --- | --- |

b)

ģenerē privātās atslēgas un attiecīgās publiskās atslēgas, kas iekļaujamas sertifikācijas iestādes izdotajos sertifikātos;

| c) | lejupielādē sertifikātu pēc tā apstiprināšanas; |
| --- | --- |

c)

lejupielādē sertifikātu pēc tā apstiprināšanas;

| d) | paraksta un nosūta atpakaļ reģistrācijas iestādei:






  i) | kontaktpersonu un uzticamo kurjeru identifikācijas veidlapu; |
| --- | --- | --- |

d)

paraksta un nosūta atpakaļ reģistrācijas iestādei:

i)

kontaktpersonu un uzticamo kurjeru identifikācijas veidlapu;

| ii) | parakstītu individuālu pilnvaru (5). |
| --- | --- |

ii)

parakstītu individuālu pilnvaru (5).

2.1.2.   Uzticamais kurjers

2.1.2.1.   Valsts iestāde norīko uzticamo kurjeru.

2.1.2.2.   Uzticamais kurjers:

| a) | nodod reģistrācijas iestādei publisko atslēgu klātienē veiktā identifikācijas un reģistrācijas procesā; |
| --- | --- |

a)

nodod reģistrācijas iestādei publisko atslēgu klātienē veiktā identifikācijas un reģistrācijas procesā;

| b) | saņem no reģistrācijas iestādes attiecīgo sertifikātu. |
| --- | --- |

b)

saņem no reģistrācijas iestādes attiecīgo sertifikātu.

2.1.3.   Domēna īpašnieks

2.1.3.1.   Domēna īpašnieks ir Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (MOVE ĢD).

2.1.3.2.   Domēna īpašnieks:

| a) | validē un koordinē tīklu TACHOnet un TACHOnet uzticamības arhitektūru, tostarp validē sertifikātu izdošanas procedūras; |
| --- | --- |

a)

validē un koordinē tīklu TACHOnet un TACHOnet uzticamības arhitektūru, tostarp validē sertifikātu izdošanas procedūras;

| b) | ekspluatē TACHOnet centrmezglu un koordinē pušu darbību attiecībā uz TACHOnet funkcionēšanu; |
| --- | --- |

b)

ekspluatē TACHOnet centrmezglu un koordinē pušu darbību attiecībā uz TACHOnet funkcionēšanu;

| c) | kopā ar valstu iestādēm testē savienojumu ar TACHOnet. |
| --- | --- |

c)

kopā ar valstu iestādēm testē savienojumu ar TACHOnet.

2.1.4.   Reģistrācijas iestāde

2.1.4.1.   Kopīgais pētniecības centrs (JRC) ir reģistrācijas iestāde.

2.1.4.2.   Reģistrācijas iestāde atbild par uzticamā kurjera identitātes pārbaudi un par digitālo sertifikātu izdošanas, atsaukšanas un atjaunošanas pieprasījumu reģistrāciju un apstiprināšanu.

2.1.4.3.   Reģistrācijas iestāde:

| a) | piešķir valsts iestādei unikālu identifikatoru; |
| --- | --- |

a)

piešķir valsts iestādei unikālu identifikatoru;

| b) | autentificē valsts iestādes, tās kontaktpunktu un uzticamo kurjeru identitāti; |
| --- | --- |

b)

autentificē valsts iestādes, tās kontaktpunktu un uzticamo kurjeru identitāti;

| c) | sazinās ar CEF atbalsta dienestu par valsts iestādes, tās kontaktpunktu un uzticamo kurjeru autentiskumu; |
| --- | --- |

c)

sazinās ar CEF atbalsta dienestu par valsts iestādes, tās kontaktpunktu un uzticamo kurjeru autentiskumu;

| d) | informē valsts iestādi par sertifikāta apstiprināšanu vai atteikšanu. |
| --- | --- |

d)

informē valsts iestādi par sertifikāta apstiprināšanu vai atteikšanu.

2.1.5.   Sertifikācijas iestāde

2.1.5.1.   Sertifikācijas iestāde atbild par tehniskās infrastruktūras nodrošināšanu digitālo sertifikātu pieprasīšanai, izdošanai un atsaukšanai.

2.1.5.2.   Sertifikācijas iestāde:

| a) | nodrošina tehnisko infrastruktūru valstu iestāžu sertifikātu pieprasījumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošina tehnisko infrastruktūru valstu iestāžu sertifikātu pieprasījumiem;

| b) | apstiprina vai noraida sertifikāta pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

apstiprina vai noraida sertifikāta pieprasījumu;

| c) | vajadzības gadījumā sazinās ar reģistrācijas iestādi par pieprasījumu iesniegušās organizācijas identitātes verifikāciju. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā sazinās ar reģistrācijas iestādi par pieprasījumu iesniegušās organizācijas identitātes verifikāciju.

2.2.   Sertifikāta izdošana

2.2.1.   Sertifikāta izdošana notiek turpmāk izklāstītos secīgos posmos, kas attēloti 1. attēlā.

| a) | 1. posms: uzticamā kurjera identifikācija; |
| --- | --- |

a)

1. posms: uzticamā kurjera identifikācija;

| b) | 2. posms: sertifikāta pieprasījuma izveide; |
| --- | --- |

b)

2. posms: sertifikāta pieprasījuma izveide;

| c) | 3. posms: reģistrēšana reģistrācijas iestādē; |
| --- | --- |

c)

3. posms: reģistrēšana reģistrācijas iestādē;

| d) | 4. posms: sertifikāta ģenerēšana; |
| --- | --- |

d)

4. posms: sertifikāta ģenerēšana;

| e) | 5. posms: sertifikāta publicēšana; |
| --- | --- |

e)

5. posms: sertifikāta publicēšana;

| f) | 6. posms: sertifikāta pieņemšana. |
| --- | --- |

f)

6. posms: sertifikāta pieņemšana.

1. attēls. Sertifikāta izdošanas darbplūsma

2.2.2.   1. posms: uzticamā kurjera identifikācija

Uzticamā kurjera identifikācijai īsteno šādu procesu:

| a) | Reģistrācijas iestāde nosūta valsts iestādei kontaktpersonu un uzticamo kurjeru identifikācijas veidlapu (6). Šī veidlapa ietver arī pilnvaru, ko paraksta organizācija (AETR iestāde). |
| --- | --- |

a)

Reģistrācijas iestāde nosūta valsts iestādei kontaktpersonu un uzticamo kurjeru identifikācijas veidlapu (6). Šī veidlapa ietver arī pilnvaru, ko paraksta organizācija (AETR iestāde).

| b) | Valsts iestāde nosūta atpakaļ reģistrācijas iestādei aizpildīto veidlapu un parakstīto pilnvaru. |
| --- | --- |

b)

Valsts iestāde nosūta atpakaļ reģistrācijas iestādei aizpildīto veidlapu un parakstīto pilnvaru.

| c) | Reģistrācijas iestāde apstiprina, ka veidlapa ir sekmīgi saņemta un pilnīgi aizpildīta. |
| --- | --- |

c)

Reģistrācijas iestāde apstiprina, ka veidlapa ir sekmīgi saņemta un pilnīgi aizpildīta.

| d) | Reģistrācijas iestāde nosūta domēna īpašniekam atjauninātā kontaktpersonu un uzticamo kurjeru saraksta kopiju. |
| --- | --- |

d)

Reģistrācijas iestāde nosūta domēna īpašniekam atjauninātā kontaktpersonu un uzticamo kurjeru saraksta kopiju.

2.2.3.   2. posms: sertifikāta pieprasījuma izveide

2.2.3.1.   Sertifikāta pieprasīšanu un izguvi veic no viena un tā paša datora, izmantojot vienu un to pašu pārlūku.

2.2.3.2.   Sertifikāta pieprasījuma izveidei īsteno šādu procesu:

| a) | Organizācija navigē uz lietotāja tīmekļa saskarni, lai pieprasītu sertifikātu tīmekļa adresē https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en:, un ievada lietotājvārdu “sbca/CEF_eDelivery.europa.eu” un paroli “digit.333”.



  2. attēls |
| --- | --- |

a)

Organizācija navigē uz lietotāja tīmekļa saskarni, lai pieprasītu sertifikātu tīmekļa adresē https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en:, un ievada lietotājvārdu “sbca/CEF_eDelivery.europa.eu” un paroli “digit.333”.

2. attēls

| b) | Organizācija noklikšķina uz “request” (“pieprasīt”) paneļa kreisajā pusē un nolaižamajā sarakstā izvēlas “CEF_TACHOnet”.



  3. attēls |
| --- | --- |

b)

Organizācija noklikšķina uz “request” (“pieprasīt”) paneļa kreisajā pusē un nolaižamajā sarakstā izvēlas “CEF_TACHOnet”.

3. attēls

| c) | Organizācija 4. attēlā norādīto sertifikāta pieprasījuma veidlapu aizpilda ar 3. tabulā norādīto informāciju un noklikšķina uz “Next (soft-PSE)”, lai pabeigtu procesu.



  4. attēls






  Prasītie lauki | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| “Country” (valsts) | C = Valsts kods, sertifikāta īpašnieka atrašanās vieta, ko pārbauda, izmantojot publisku adrešu grāmatu;
  Ierobežojumi: 2 rakstzīmes, saskaņā ar ISO 3166-1, alpha-2, reģistrjutīgs
  Piemēri: DE, BE, NL
  Īpašie gadījumi: UK (Lielbritānija), EL (Grieķija) |
| “Organisation/Company (O)” (organizācija/uzņēmums) | O = sertifikāta īpašnieka organizācijas nosaukums |
| “Master domain (OU1)” (galvenais domēns) | OU = CEF_eDelivery.europa.eu |
| “Area of responsibility (OU2)” (atbildības joma) | OU = CEF_TACHOnet |
| “Department (OU3)” (nodaļa) | “AREA OF RESPONSIBILITY” obligāta vērtība
  Kad ir pieprasīts sertifikāts, saturs jāpārbauda, izmantojot pozitīvo sarakstu (balto sarakstu). Ja informācija neatbilst sarakstam, pieprasījumu neļauj veikt.
  Formāts:

  OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

  kur “<TYPE>” aizstāj ar AP_PROD: piekļuves punkts ekspluatācijas vidē
  un kur <GTC_NUMBER> ir GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, kur Ares(2018)xxxxxx ir GTC numurs TACHOnet projektam,
  piem.:
  AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx |
| “First name (CN)” (vārds) | Jābūt tukšam |
| “Last name (CN)” (uzvārds) | Jāsākas ar “GRP”, pēc kura norāda kopējo nosaukumu (“common name”).
  Formāts:

  CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

  piem.:
  GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001 |
| “E-pasts” (e-pasta adrese) | E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu |
| “E-pasts 1 (SAN)” | Jābūt tukšam |
| “E-pasts 2 (SAN)” | Jābūt tukšam |
| “E-pasts 3 (SAN)” | Jābūt tukšam |
| “Address” (adrese) | Jābūt tukšam |
| “Street” (iela) | Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā) |
| “Street no.” (ēkas numurs) | Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā) |
| “Zip Code” (pasta indekss) | Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā)


  Uzmanību: ja pasta indekss NAV piecciparu kods, pasta indeksam paredzēto lauku atstāj tukšu un pasta indeksu ieraksta pilsētas nosaukumam paredzētajā laukā. |
| “City” (pilsēta) | Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā)


  Uzmanību:
  ja pasta indekss NAV piecciparu kods, pasta indeksam paredzēto lauku atstāj tukšu un pasta indeksu ieraksta pilsētas nosaukumam paredzētajā laukā. |
| “Phone no” (tālrunis) | Jābūt tukšam |
| “Identification data” (identifikācijas dati) | E-pasta adrese jābūt tai pašai, kas izmantota, reģistrējot unikālo identifikatoru
  +
  jābūt organizāciju pārstāvošās personas vārdam un uzvārdam (kas izmantots pilnvarā)
  - komercreģistra numurs (obligāts tikai privātām organizācijām)

  reģistrēts [vietas nosaukums] pirmās instances tiesā (prasīts tikai Vācijas un Austrijas privātajām organizācijām) |
| “Revocation password” (atsaukšanas parole) | Obligāts lauks, ko izvēlas pieprasītājs |
| “Revocation password repetition” (atsaukšanas paroles atkārtojums) | Obligāts lauks, ko izvēlas pieprasītājs, atkārtoti |

c)

Organizācija 4. attēlā norādīto sertifikāta pieprasījuma veidlapu aizpilda ar 3. tabulā norādīto informāciju un noklikšķina uz “Next (soft-PSE)”, lai pabeigtu procesu.

4. attēls

Prasītie lauki

Apraksts

“Country” (valsts)

C = Valsts kods, sertifikāta īpašnieka atrašanās vieta, ko pārbauda, izmantojot publisku adrešu grāmatu;

Ierobežojumi: 2 rakstzīmes, saskaņā ar ISO 3166-1, alpha-2, reģistrjutīgs

Piemēri: DE, BE, NL

Īpašie gadījumi: UK (Lielbritānija), EL (Grieķija)

“Organisation/Company (O)” (organizācija/uzņēmums)

O = sertifikāta īpašnieka organizācijas nosaukums

“Master domain (OU1)” (galvenais domēns)

OU = CEF_eDelivery.europa.eu

“Area of responsibility (OU2)” (atbildības joma)

OU = CEF_TACHOnet

“Department (OU3)” (nodaļa)

“AREA OF RESPONSIBILITY” obligāta vērtība

Kad ir pieprasīts sertifikāts, saturs jāpārbauda, izmantojot pozitīvo sarakstu (balto sarakstu). Ja informācija neatbilst sarakstam, pieprasījumu neļauj veikt.

Formāts:

OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

kur “<TYPE>” aizstāj ar AP_PROD: piekļuves punkts ekspluatācijas vidē

un kur <GTC_NUMBER> ir GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, kur Ares(2018)xxxxxx ir GTC numurs TACHOnet projektam,

piem.:

AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx

“First name (CN)” (vārds)

Jābūt tukšam

“Last name (CN)” (uzvārds)

Jāsākas ar “GRP”, pēc kura norāda kopējo nosaukumu (“common name”).

Formāts:

CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

piem.:

GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001

“E-pasts” (e-pasta adrese)

E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu

“E-pasts 1 (SAN)”

Jābūt tukšam

“E-pasts 2 (SAN)”

Jābūt tukšam

“E-pasts 3 (SAN)”

Jābūt tukšam

“Address” (adrese)

Jābūt tukšam

“Street” (iela)

Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā)

“Street no.” (ēkas numurs)

Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā)

“Zip Code” (pasta indekss)

Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā)

Uzmanību: ja pasta indekss NAV piecciparu kods, pasta indeksam paredzēto lauku atstāj tukšu un pasta indeksu ieraksta pilsētas nosaukumam paredzētajā laukā.

“City” (pilsēta)

Jānorāda sertifikāta īpašnieka organizācijas oficiālā adrese (kas izmantota pilnvarā)

Uzmanību:
  ja pasta indekss NAV piecciparu kods, pasta indeksam paredzēto lauku atstāj tukšu un pasta indeksu ieraksta pilsētas nosaukumam paredzētajā laukā.

“Phone no” (tālrunis)

Jābūt tukšam

“Identification data” (identifikācijas dati)

E-pasta adrese jābūt tai pašai, kas izmantota, reģistrējot unikālo identifikatoru

+

jābūt organizāciju pārstāvošās personas vārdam un uzvārdam (kas izmantots pilnvarā)

- komercreģistra numurs (obligāts tikai privātām organizācijām)

reģistrēts [vietas nosaukums] pirmās instances tiesā (prasīts tikai Vācijas un Austrijas privātajām organizācijām)

“Revocation password” (atsaukšanas parole)

Obligāts lauks, ko izvēlas pieprasītājs

“Revocation password repetition” (atsaukšanas paroles atkārtojums)

Obligāts lauks, ko izvēlas pieprasītājs, atkārtoti

3. tabula. Pilnīga informācija par katru prasīto lauku

| d) | Izvēlas atslēgas garumu “2 048(High Grade)”.



  5. attēls |
| --- | --- |

d)

Izvēlas atslēgas garumu “2 048(High Grade)”.

5. attēls

| e) | Organizācija reģistrē atsauces numuru sertifikāta izguvei.



  6. attēls |
| --- | --- |

e)

Organizācija reģistrē atsauces numuru sertifikāta izguvei.

6. attēls

| f) | CEF atbalsta dienests seko līdzi tam, vai ir saņemti jauni sertifikāta pieprasījumi, un pārbauda, vai sertifikāta pieprasījumā ietvertā informācija ir derīga, proti, atbilst 5.1. papildinājumā “Sertifikāta nosaukumdošanas metode” noteiktajai nosaukumdošanas metodei. |
| --- | --- |

f)

CEF atbalsta dienests seko līdzi tam, vai ir saņemti jauni sertifikāta pieprasījumi, un pārbauda, vai sertifikāta pieprasījumā ietvertā informācija ir derīga, proti, atbilst 5.1. papildinājumā “Sertifikāta nosaukumdošanas metode” noteiktajai nosaukumdošanas metodei.

| g) | CEF atbalsta dienests pārbauda, vai pieprasījumā ietvertā informācija ir derīgā formātā. |
| --- | --- |

g)

CEF atbalsta dienests pārbauda, vai pieprasījumā ietvertā informācija ir derīgā formātā.

| h) | Ja kāda no 5. un 6. punktā minētajām pārbaudēm nedod pozitīvu rezultātu, CEF atbalsta dienests uz e-pasta adresi, kas norādīta pieprasījuma veidlapas laukā “Identification data”, nosūta e-vēstuli ar kopiju domēna īpašniekam, kurā organizācijai prasa sākt procesu no jauna. Neizdevušos sertifikāta pieprasījumu atceļ. |
| --- | --- |

h)

Ja kāda no 5. un 6. punktā minētajām pārbaudēm nedod pozitīvu rezultātu, CEF atbalsta dienests uz e-pasta adresi, kas norādīta pieprasījuma veidlapas laukā “Identification data”, nosūta e-vēstuli ar kopiju domēna īpašniekam, kurā organizācijai prasa sākt procesu no jauna. Neizdevušos sertifikāta pieprasījumu atceļ.

| i) | CEF atbalsta dienests nosūta reģistrācijas iestādei e-vēstuli par pieprasījuma derīgumu. E-vēstulē ietver:






  1) | organizācijas nosaukumu, kas norādīts sertifikāta pieprasījuma laukā “Organisation (O)”; |
| --- | --- | --- |

i)

CEF atbalsta dienests nosūta reģistrācijas iestādei e-vēstuli par pieprasījuma derīgumu. E-vēstulē ietver:

1)

organizācijas nosaukumu, kas norādīts sertifikāta pieprasījuma laukā “Organisation (O)”;

| 2) | sertifikāta datus, tostarp sertifikāta pieprasījuma laukā “Last Name (CN)” norādīto tā piekļuves punkta nosaukumu, kam pieprasīts sertifikāts; |
| --- | --- |

2)

sertifikāta datus, tostarp sertifikāta pieprasījuma laukā “Last Name (CN)” norādīto tā piekļuves punkta nosaukumu, kam pieprasīts sertifikāts;

| 3) | sertifikāta atsauces numuru; |
| --- | --- |

3)

sertifikāta atsauces numuru;

| 4) | organizācijas adresi, tās e-pasta adresi un organizāciju pārstāvošās personas vārdu un uzvārdu. |
| --- | --- |

4)

organizācijas adresi, tās e-pasta adresi un organizāciju pārstāvošās personas vārdu un uzvārdu.

7. attēls. Sertifikāta pieprasīšanas process

2.2.4.   3. posms: reģistrēšana reģistrācijas iestādē (sertifikāta apstiprināšana)

2.2.4.1.   Uzticamais kurjers vai kontaktpunkts, apmainoties e-vēstulēm ar reģistrācijas iestādi, vienojas par tikšanos un norāda uzticamo kurjeru, kurš ieradīsies reģistrācijas iestādē uz tikšanos klātienē.

2.2.4.2.   Organizācija sagatavo dokumentu paketi, kurā ir:

| a) | aizpildīta un parakstīta pilnvara; |
| --- | --- |

a)

aizpildīta un parakstīta pilnvara;

| b) | uzticamā kurjera, kurš ieradīsies uz tikšanos klātienē, derīgas pases kopija. Šī kopija jāparaksta kādam no 1. posmā norādītajiem organizācijas kontaktpunktiem; |
| --- | --- |

b)

uzticamā kurjera, kurš ieradīsies uz tikšanos klātienē, derīgas pases kopija. Šī kopija jāparaksta kādam no 1. posmā norādītajiem organizācijas kontaktpunktiem;

| c) | sertifikāta pieprasījums papīra formātā, ko parakstījis kāds no organizācijas kontaktpunktiem. |
| --- | --- |

c)

sertifikāta pieprasījums papīra formātā, ko parakstījis kāds no organizācijas kontaktpunktiem.

2.2.4.3.   Reģistrācijas iestāde pieņem uzticamo kurjeru pēc identitātes pārbaudes ēkas reģistratūrā. Reģistrācijas iestāde klātienē reģistrē sertifikāta pieprasījumu, šādā nolūkā:

| a) | identificējot un autentificējot uzticamo kurjeru; |
| --- | --- |

a)

identificējot un autentificējot uzticamo kurjeru;

| b) | pārbaudot uzticamā kurjera izskatu salīdzinājumā ar uzticamā kurjera uzrādīto pasi; |
| --- | --- |

b)

pārbaudot uzticamā kurjera izskatu salīdzinājumā ar uzticamā kurjera uzrādīto pasi;

| c) | pārbaudot uzticamā kurjera uzrādītās pases derīgumu; |
| --- | --- |

c)

pārbaudot uzticamā kurjera uzrādītās pases derīgumu;

| d) | pārbaudot uzticamā kurjera uzrādīto derīgo pasi salīdzinājumā ar uzticamā kurjera derīgās pases kopiju, ko parakstījis kāds no organizācijas norādītajiem kontaktpunktiem. Parakstu autentificē salīdzinājumā ar uzticamo kurjeru un kontaktpunktu identifikācijas veidlapas oriģinālu; |
| --- | --- |

d)

pārbaudot uzticamā kurjera uzrādīto derīgo pasi salīdzinājumā ar uzticamā kurjera derīgās pases kopiju, ko parakstījis kāds no organizācijas norādītajiem kontaktpunktiem. Parakstu autentificē salīdzinājumā ar uzticamo kurjeru un kontaktpunktu identifikācijas veidlapas oriģinālu;

| e) | pārbaudot aizpildīto un parakstīto pilnvaru; |
| --- | --- |

e)

pārbaudot aizpildīto un parakstīto pilnvaru;

| f) | pārbaudot sertifikāta pieprasījumu papīra formātā un parakstu uz tā salīdzinājumā ar uzticamo kurjeru un kontaktpunktu identifikācijas veidlapas oriģinālu; |
| --- | --- |

f)

pārbaudot sertifikāta pieprasījumu papīra formātā un parakstu uz tā salīdzinājumā ar uzticamo kurjeru un kontaktpunktu identifikācijas veidlapas oriģinālu;

| g) | pa tālruni sazinoties ar parakstītāju kontaktpunktu un vēlreiz pārbaudot uzticamā kurjera identitāti un sertifikāta pieprasījuma saturu. |
| --- | --- |

g)

pa tālruni sazinoties ar parakstītāju kontaktpunktu un vēlreiz pārbaudot uzticamā kurjera identitāti un sertifikāta pieprasījuma saturu.

2.2.4.4.   Reģistrācijas iestāde CEF atbalsta dienestam apstiprina, ka valsts iestāde tiešām ir pilnvarota ekspluatēt komponentus, kuriem tā prasa sertifikātus, un ka attiecīgā reģistrācija klātienē ir noritējusi sekmīgi. Apstiprinājumu nosūta pa drošu e-pastu, izmantojot sertifikātu CommiSign, un pievieno šādu dokumentu skenētu kopiju: autentificēta klātienes tikšanās dokumentu pakete un parakstīts reģistrācijas iestādes veiktā procesa kontrolsaraksts.

2.2.4.5.   Ja reģistrācijas iestāde apstiprina pieprasījuma derīgumu, process turpinās, kā noteikts 2.2.4.6. un 2.2.4.7. punktā. Pretējā gadījumā sertifikāta izdošana tiek atteikta un organizācija – attiecīgi informēta.

2.2.4.6.   
  CEF atbalsta dienests apstiprina sertifikāta pieprasījumu un paziņo reģistrācijas iestādei par sertifikāta apstiprināšanu.

2.2.4.7.   Reģistrācijas iestāde paziņo organizācijai, ka sertifikātu var izgūt lietotāju portālā.

8. attēls. Sertifikāta apstiprināšana

2.2.5.   4. posms: sertifikāta ģenerēšana

Pēc sertifikāta pieprasījuma apstiprināšanas ģenerē sertifikātu.

2.2.6.   5. posms: sertifikāta publicēšana un izguve

2.2.6.1.   Pēc sertifikāta pieprasījuma apstiprināšanas reģistrācijas iestāde izgūst sertifikātu un tā kopiju nodod uzticamajam kurjeram.

2.2.6.2.   Organizācija saņem no reģistrācijas iestādes paziņojumu par to, ka sertifikātus var izgūt.

2.2.6.3.   Organizācija navigē uz lietotāju portālu adresē https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en un piesakās ar lietotājvārdu “
  sbca/CEF_eDelivery.europa.eu
  ” un paroli “
  digit.333
  ”.

9. attēls

2.2.6.4.   Organizācija noklikšķina uz pogas “fetch” (“paņemt”) paneļa kreisajā pusē un norāda sertifikāta pieprasīšanas procesā reģistrēto atsauces numuru.

10. attēls

2.2.6.5.   Organizācija instalē sertifikātus, noklikšķinot uz pogas “install”.

11. attēls

2.2.6.6.   Sertifikātu instalē piekļuves punktā. Tā kā instalēšana ir atkarīga no īstenošanas procesa, organizācija lūdz piekļuves punkta nodrošinātājam šā procesa aprakstu.

2.2.6.7.   Lai sertifikātu instalētu piekļuves punktā, jāveic šādas darbības:

| a) | jāeksportē privātā atslēga un sertifikāts; |
| --- | --- |

a)

jāeksportē privātā atslēga un sertifikāts;

| b) | jāizveido krātuves “keystore” un “truststore”; |
| --- | --- |

b)

jāizveido krātuves “keystore” un “truststore”;

| c) | jāinstalē krātuves “keystore” un “truststore” piekļuves punktā. |
| --- | --- |

c)

jāinstalē krātuves “keystore” un “truststore” piekļuves punktā.

12. attēls. Sertifikāta izguve

3.   Sertifikāta atsaukšanas process

3.1.   Organizācija lietotāju tīmekļa portālā iesniedz atsaukšanas pieprasījumu.

3.2.   
  CEF atbalsta dienests atsauc sertifikātu.

13. attēls. Sertifikāta atsaukšana

4.   
  CEF PKI pakalpojuma vispārīgie noteikumi un nosacījumi

4.1.   Konteksts

DIGIT kā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta eDelivery moduļa risinājumu nodrošinātājs darīs PKI pakalpojumu (7) (“
  CEF PKI pakalpojums”) pieejamu AETR Līgumslēdzējām pusēm. CEF PKI pakalpojumu izmanto valstu iestādes (“tiešie lietotāji”), kuras piedalās TACHOnet.

DIGIT ir PKI nomnieks risinājumā TeleSec Shared-Business-CA (“
  SBCA
  ”), kura darbību nodrošina T-Systems International GmbH (“
  T-Systems
  ”
   (8)) grupu nodaļas drošības kontroles centrs. DIGIT ir SBCA domēna “CEF_eDelivery.europa.eu” galvenais reģistrētājs. Šajā lomā DIGIT domēnā “CEF_eDelivery.europa.eu” veido apakšdomēnus katram projektam, kas izmanto CEF PKI pakalpojumu.

Šajā dokumentā sniegta sīkāka informācija par apakšdomēna TACHOnet noteikumiem un nosacījumiem. DIGIT ir šā apakšdomēna apakšreģistrētājs. Šajā statusā tas izdod, atsauc un atjaunina šā projekta sertifikātus.

4.2.   Atbildības ierobežojuma atruna

Eiropas Komisija neuzņemas nekādu atbildību par sertifikāta saturu, jo tas ir sertifikāta īpašnieka ekskluzīvā atbildībā. Sertifikāta īpašnieks atbild par sertifikāta satura pareizības pārbaudi.

Eiropas Komisija neuzņemas nekādu atbildību par to, kā sertifikāta īpašnieks izmanto sertifikātu, jo īpašnieks ir trešā juridiskā persona ārpus Eiropas Komisijas.

Šīs atrunas mērķis nav ierobežot Eiropas Komisijas atbildību pretēji jebkurām prasībām, kas ir noteiktas piemērojamajos valstu tiesību aktos, vai atbrīvot to no atbildības tajās jomās, kurās jāuzņemas atbildība saskaņā ar tiesību aktiem.

4.3.   Atļauts/aizliegts sertifikātu izmantojums

4.3.1.   Pieļaujams sertifikātu izmantojums

Pēc sertifikāta saņemšanas sertifikāta īpašnieks (9) sertifikātu izmanto tikai TACHOnet kontekstā. Šajā kontekstā sertifikātu var izmantot, lai:

| — | autentificētu datu izcelsmi, |
| --- | --- |

—

autentificētu datu izcelsmi,

| — | šifrētu datus, |
| --- | --- |

—

šifrētu datus,

| — | nodrošinātu datu integritātes pārkāpumu atklāšanu. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu datu integritātes pārkāpumu atklāšanu.

4.3.2.   Aizliegts sertifikātu izmantojums

Aizliegts sertifikātu izmantot jebkādā veidā, kas nav skaidri atļauts kā kāds no pieļaujamajiem izmantojumiem.

4.4.   Sertifikāta īpašnieka papildpienākumi

Detalizētus SBCA noteikumus un nosacījumus T-Systems nosaka SBCA pakalpojuma sertifikācijas politikā (CP)/paziņojumā par sertifikācijas praksi (CPS) (10). Šajā dokumentā ietvertas drošības specifikācijas un vadlīnijas, kas attiecas uz tehniskiem un organizatoriskiem aspektiem, un aprakstīta drošības kontroles centra operatora darbība šādās lomās: sertifikācijas iestāde (CA) un reģistrācijas iestāde (RA), kā arī trešās personas deleģēta reģistrācijas iestāde (RA).

Sertifikātu drīkst pieprasīt tikai subjekti, kam atļauts piedalīties TACHOnet.

Attiecībā uz sertifikāta pieņemšanu piemēro SBCA sertifikācijas politikas un paziņojuma par sertifikācijas praksi (“
  CP/CPS
  ”) 4.4.1. punktu, turklāt uzskata, ka organizācija, kurai sertifikāts izdots (“O=”), ir pieņēmusi šajā dokumentā aprakstītos izmantošanas noteikumus tad, kad tā pirmoreiz izmantojusi sertifikātu.

Attiecībā uz sertifikāta publicēšanu piemēro SBCA CP/CPS 2.2. punktu.

Visi sertifikātu īpašnieki izpilda šādas prasības:

| 1) | aizsargā savu privāto atslēgu pret nesankcionētu izmantošanu; |
| --- | --- |

1)

aizsargā savu privāto atslēgu pret nesankcionētu izmantošanu;

| 2) | atturas nodot vai izpaust savu privāto atslēgu trešām personām, pat kā pārstāvjiem; |
| --- | --- |

2)

atturas nodot vai izpaust savu privāto atslēgu trešām personām, pat kā pārstāvjiem;

| 3) | atturas turpināt privātās atslēgas izmantošanu pēc sertifikāta derīguma termiņa beigām vai atsaukšanas citādā veidā nekā šifrētu datu skatīšanai (piemēram, e-vēstuļu atšifrēšanai); |
| --- | --- |

3)

atturas turpināt privātās atslēgas izmantošanu pēc sertifikāta derīguma termiņa beigām vai atsaukšanas citādā veidā nekā šifrētu datu skatīšanai (piemēram, e-vēstuļu atšifrēšanai);

| 4) | sertifikāta īpašnieks atbild par atslēgas kopēšanu vai pārsūtīšanu galasubjektam vai galasubjektiem; |
| --- | --- |

4)

sertifikāta īpašnieks atbild par atslēgas kopēšanu vai pārsūtīšanu galasubjektam vai galasubjektiem;

| 5) | sertifikāta īpašniekam jāuzliek galasubjektam/visiem galasubjektiem pienākums nodrošināt atbilstību šiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp SBCA CP/CPS, kad tie rīkojas ar privāto atslēgu; |
| --- | --- |

5)

sertifikāta īpašniekam jāuzliek galasubjektam/visiem galasubjektiem pienākums nodrošināt atbilstību šiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp SBCA CP/CPS, kad tie rīkojas ar privāto atslēgu;

| 6) | sertifikāta īpašnieka pienākums ir sniegt informāciju par to pilnvaroto pārstāvju identitāti, kuri ir pilnvaroti pieprasīt organizācijai izdoto sertifikātu atsaukšanu, un izklāstīt sīku informāciju par notikumiem, kas izraisījuši atsaukšanu, kā arī norādīt atsaukšanas paroli; |
| --- | --- |

6)

sertifikāta īpašnieka pienākums ir sniegt informāciju par to pilnvaroto pārstāvju identitāti, kuri ir pilnvaroti pieprasīt organizācijai izdoto sertifikātu atsaukšanu, un izklāstīt sīku informāciju par notikumiem, kas izraisījuši atsaukšanu, kā arī norādīt atsaukšanas paroli;

| 7) | attiecībā uz sertifikātiem, kas saistīti ar fizisku personu un funkciju grupām un/vai juridiskām personām, sertifikāta īpašniekam pēc tam, kad fiziska persona aizgājusi no galasubjektu grupas (piem., darba attiecību izbeigšanas gadījumā), jānovērš privātās atslēgas ļaunprātīga izmantošana, šādā nolūkā atsaucot sertifikātu; |
| --- | --- |

7)

attiecībā uz sertifikātiem, kas saistīti ar fizisku personu un funkciju grupām un/vai juridiskām personām, sertifikāta īpašniekam pēc tam, kad fiziska persona aizgājusi no galasubjektu grupas (piem., darba attiecību izbeigšanas gadījumā), jānovērš privātās atslēgas ļaunprātīga izmantošana, šādā nolūkā atsaucot sertifikātu;

| 8) | sertifikāta īpašnieks atbild par sertifikāta atsaukšanu un pieprasa to SBCA CP/CPS 4.9.1. punktā minētajos apstākļos. |
| --- | --- |

8)

sertifikāta īpašnieks atbild par sertifikāta atsaukšanu un pieprasa to SBCA CP/CPS 4.9.1. punktā minētajos apstākļos.

Attiecībā uz sertifikātu atjaunošanu vai jaunas atslēgas piešķiršanu piemēro SBCA CP/CPS 4.6. vai 4.7. punktu.

Attiecībā uz sertifikāta grozījumiem piemēro SBCA CP/CPS 4.8. punktu.

Attiecībā uz sertifikāta atsaukšanu piemēro SBCA CP/CPS 4.9. punktu.

5.   Kontaktpersonu un uzticamo kurjeru identifikācijas veidlapa (paraugs)

Es, [organizācijas pārstāvja vārds, uzvārds un adrese], apliecinu, ka turpmāk norādītā informācija tiks izmantota

  TACHOnet

  piekļuves punktu publiskās atslēgas digitālo sertifikātu pieprasīšanas, ģenerēšanas un izguves kontekstā

  TACHOnet

  ziņojumu konfidencialitātes, integritātes un nenoliedzamības atbalstam.

Informācija par kontaktpersonu

| — | 1. kontaktpersona |
| --- | --- |

—

| — | 2. kontaktpersona |
| --- | --- |

—

| — | Uzvārds: |
| --- | --- |

—

Uzvārds:

| — | Uzvārds: |
| --- | --- |

—

Uzvārds:

| — | Vārds(-i): |
| --- | --- |

—

Vārds(-i):

| — | Vārds(-i): |
| --- | --- |

—

Vārds(-i):

| — | Mobilais tālrunis: |
| --- | --- |

—

Mobilais tālrunis:

| — | Mobilais tālrunis: |
| --- | --- |

—

Mobilais tālrunis:

| — | Tālrunis: |
| --- | --- |

—

Tālrunis:

| — | Tālrunis: |
| --- | --- |

—

Tālrunis:

| — | E-pasts: |
| --- | --- |

—

E-pasts:

| — | E-pasts: |
| --- | --- |

—

E-pasts:

| — | Ar roku rakstīta paraksta paraugs:
  — |
| --- | --- |

—

Ar roku rakstīta paraksta paraugs:

—

| — | Ar roku rakstīta paraksta paraugs:
  —
  —
  — |
| --- | --- |

—

Ar roku rakstīta paraksta paraugs:

—

—

—

Informācija par uzticamo kurjeru

| — | 1. uzticamais kurjers |
| --- | --- |

—

| — | 2. uzticamais kurjers |
| --- | --- |

—

| — | Uzvārds: |
| --- | --- |

—

Uzvārds:

| — | Uzvārds: |
| --- | --- |

—

Uzvārds:

| — | Vārds(-i): |
| --- | --- |

—

Vārds(-i):

| — | Vārds(-i): |
| --- | --- |

—

Vārds(-i):

| — | Mobilais tālrunis: |
| --- | --- |

—

Mobilais tālrunis:

| — | Mobilais tālrunis: |
| --- | --- |

—

Mobilais tālrunis:

| — | E-pasts: |
| --- | --- |

—

E-pasts:

| — | E-pasts: |
| --- | --- |

—

E-pasts:

| — | Pases izdevējvalsts: |
| --- | --- |

—

Pases izdevējvalsts:

| — | Pases izdevējvalsts: |
| --- | --- |

—

Pases izdevējvalsts:

| — | Pases numurs: |
| --- | --- |

—

Pases numurs:

| — | Pases numurs: |
| --- | --- |

—

Pases numurs:

| — | Pases derīguma termiņa beigu datums: |
| --- | --- |

—

Pases derīguma termiņa beigu datums:

| — | Pases derīguma termiņa beigu datums: |
| --- | --- |

—

Pases derīguma termiņa beigu datums:

Vieta, laiks, uzņēmuma spiedogs vai organizācijas zīmogs:

Pilnvarotā pārstāvja paraksts:

6.   Dokumenti

6.1.   Individuāla pilnvara (paraugs)

Individuālas pilnvaras, kam jābūt parakstītai un kas uzticamajam kurjeram jāuzrāda, kad notiek reģistrācija klātienē reģistrācijas iestādē, paraugs ir šāds:

Image 15

6.2.   Sertifikāta pieprasījums papīra formātā (paraugs)

Sertifikāta pieprasījuma papīra formātā, kam jābūt parakstītam un kas uzticamajam kurjeram jāuzrāda, kad notiek reģistrācija klātienē reģistrācijas iestādē, paraugs ir šāds:

Image 16

7.   Glosārijs

Galvenie šajā apakšpapildinājumā izmantotie termini definēti CEF digitālā vienotā tīmekļa portāla CEF definīciju iedaļā:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/CEF+Definitions

Galvenie šajā apakšpapildinājumā izmantotie akronīmi definēti CEF digitālā vienotā tīmekļa portāla CEF glosārijā:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/pages/viewpage.action?spaceKey=CEFDIGITAL&title=CEF+Glossary

---

(1)  
  PKI (publiskās atslēgas infrastruktūra) ir lomu, politikas, procedūru un sistēmu kopums, kas vajadzīgs, lai izveidotu, pārvaldītu, izplatītu un atsauktu digitālos sertifikātus.

1

PKI

(2)  Identificēta ar “O=” atribūtvērtību izdotā sertifikāta subjekta atšķiramajā nosaukumā (Subject Distinguished Name).

2

Subject Distinguished Name

(3)  https://en.wikipedia.org/wiki/Public_key_infrastructure

3

(4)  
  CP un CPS jaunāko versiju var lejupielādēt vietnē https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/

4

CP

CPS

(5)  Pilnvara ir juridisks dokuments, ar kuru organizācija piešķir Eiropas Komisijai, ko pārstāv identificēts ierēdnis, kurš atbild par CEF PKI pakalpojumu, pilnvaras organizācijas vārdā pieprasīt T-Systems International GmbH TeleSec Shared Business CA ģenerēt sertifikātu. Sk. arī 6. punktu.

5

CEF PKI

T-Systems International GmbH TeleSec Shared Business CA

(6)  Sk. 5. punktu.

6

(7)  
  PKI (publiskās atslēgas infrastruktūra) ir lomu, politikas, procedūru un sistēmu kopums, kas vajadzīgs, lai izveidotu, pārvaldītu, izplatītu un atsauktu digitālos sertifikātus.

7

PKI

(8)  Drošības kontroles centra operatora uzticamības loma; atrodas T-Systems drošības kontroles centrā; veic arī iekšējās reģistrācijas iestādes uzdevumu.

8

T-Systems

(9)  Identificēts ar “O=” atribūtvērtību izdotā sertifikāta subjekta atšķiramajā nosaukumā (Subject Distinguished Name).

9

Subject Distinguished Name

(10)  
  T-Systems SBCA CP/CPS jaunākā versija pieejama vietnē https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/.

10

T-Systems SBCA CP/CPS

---

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1927

(2018. gada 5. decembris),

ar kuru nosaka iekšējos noteikumus par personas datu apstrādi, ko Eiropas Komisija konkurences jomā veic saistībā ar informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežošanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu konkurences noteikumu izpildi, Komisija veic administratīvās izmeklēšanas saskaņā ar Līgumu un sekundārajiem tiesību aktiem, kā arī starptautiskajiem nolīgumiem, kas pieņemti šajā nolūkā (1). Šajā sakarā Komisijai ir ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem piešķirtās pilnvaras veikt izmeklēšanu un panākt izpildi (kā arī veikt saistītās operatīvās darbības) pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu konkurences noteikumu izpildi, Komisija veic administratīvās izmeklēšanas saskaņā ar Līgumu un sekundārajiem tiesību aktiem, kā arī starptautiskajiem nolīgumiem, kas pieņemti šajā nolūkā (1). Šajā sakarā Komisijai ir ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem piešķirtās pilnvaras veikt izmeklēšanu un panākt izpildi (kā arī veikt saistītās operatīvās darbības) pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā.

| (2) | Komisijas veiktās izmeklēšanas un izpildes darbības konkurences jomā ir vērstas uz uzņēmumiem vai dalībvalstīm, uz ko attiecas Līguma konkurences noteikumi, nevis uz fiziskām personām. Tomēr konkurences izmeklēšanās neizbēgami notiek personas datu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (2) 3. panta 1. punkta nozīmē apstrāde Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3. punkta nozīmē. Komisijai šādi personas dati ir jāapstrādā, lai varētu izpildīt uzdevumus, kas tai uzticēti kā publiskajai iestādei, kura panāk Savienības konkurences noteikumu izpildi. Izmeklēšana pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā un konkurences noteikumu izpilde paredz izmantot uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvās funkcijas saistībā ar oficiālu pilnvaru īstenošanu Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c) un g) apakšpunktā minētajos gadījumos. Minētās darbības palīdz sekmēt un aizsargāt konkurenci nodrošinošu iekšējo tirgu, tādējādi aizsargājot Savienībai un dalībvalstīm svarīgas ekonomiskās un finansiālās intereses. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas veiktās izmeklēšanas un izpildes darbības konkurences jomā ir vērstas uz uzņēmumiem vai dalībvalstīm, uz ko attiecas Līguma konkurences noteikumi, nevis uz fiziskām personām. Tomēr konkurences izmeklēšanās neizbēgami notiek personas datu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (2) 3. panta 1. punkta nozīmē apstrāde Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3. punkta nozīmē. Komisijai šādi personas dati ir jāapstrādā, lai varētu izpildīt uzdevumus, kas tai uzticēti kā publiskajai iestādei, kura panāk Savienības konkurences noteikumu izpildi. Izmeklēšana pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā un konkurences noteikumu izpilde paredz izmantot uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvās funkcijas saistībā ar oficiālu pilnvaru īstenošanu Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c) un g) apakšpunktā minētajos gadījumos. Minētās darbības palīdz sekmēt un aizsargāt konkurenci nodrošinošu iekšējo tirgu, tādējādi aizsargājot Savienībai un dalībvalstīm svarīgas ekonomiskās un finansiālās intereses.

| (3) | Lai varētu veikt izmeklēšanas un izpildes darbības pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā, Komisija apstrādā personas datus, kas iegūti vai saņemti no juridiskām personām, fiziskām personām, dalībvalstīm un citiem subjektiem (piemēram, valstu konkurences iestādēm, regulatīvajām struktūrām un citām publiskajām struktūrām un iestādēm), trešo valstu konkurences iestādēm un starptautiskām struktūrām un organizācijām. Veicot izmeklēšanas un izpildes darbības konkurences jomā, Komisija neatkarīgi no tā, vai tā rīkojas pēc savas iniciatīvas vai uz saņemtas informācijas pamata, var apstrādāt arī tādus personas datus, kas iegūti vai saņemti no publiski pieejamiem avotiem (piemēram, saistībā ar tirgus uzraudzību vai skrīningu), anonīmiem avotiem (piemēram, trauksmes cēlējiem/informatoriem) vai identificētiem avotiem (piemēram, sūdzību iesniedzējiem), kuriem nepieciešama to identitātes aizsardzība. |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu veikt izmeklēšanas un izpildes darbības pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā, Komisija apstrādā personas datus, kas iegūti vai saņemti no juridiskām personām, fiziskām personām, dalībvalstīm un citiem subjektiem (piemēram, valstu konkurences iestādēm, regulatīvajām struktūrām un citām publiskajām struktūrām un iestādēm), trešo valstu konkurences iestādēm un starptautiskām struktūrām un organizācijām. Veicot izmeklēšanas un izpildes darbības konkurences jomā, Komisija neatkarīgi no tā, vai tā rīkojas pēc savas iniciatīvas vai uz saņemtas informācijas pamata, var apstrādāt arī tādus personas datus, kas iegūti vai saņemti no publiski pieejamiem avotiem (piemēram, saistībā ar tirgus uzraudzību vai skrīningu), anonīmiem avotiem (piemēram, trauksmes cēlējiem/informatoriem) vai identificētiem avotiem (piemēram, sūdzību iesniedzējiem), kuriem nepieciešama to identitātes aizsardzība.

| (4) | No otras puses, Komisija var nosūtīt personas datus juridiskām vai fiziskām personām (piemēram, saistībā ar piekļuvi lietas materiāliem), valstu konkurences iestādēm un citām iestādēm un struktūrām saistībā ar divpusējo vai daudzpusējo sadarbību ar dalībvalstīm vai trešo valstu iestādēm un organizācijām, ja tas ir vajadzīgs un lietderīgi, lai īstenotu Komisijas pilnvaras, aizsargātu Komisijas procedūras dalībnieku tiesības uz aizstāvību un nodrošinātu Savienības konkurences noteikumu efektīvu un faktisku piemērošanu. |
| --- | --- |

(4)

No otras puses, Komisija var nosūtīt personas datus juridiskām vai fiziskām personām (piemēram, saistībā ar piekļuvi lietas materiāliem), valstu konkurences iestādēm un citām iestādēm un struktūrām saistībā ar divpusējo vai daudzpusējo sadarbību ar dalībvalstīm vai trešo valstu iestādēm un organizācijām, ja tas ir vajadzīgs un lietderīgi, lai īstenotu Komisijas pilnvaras, aizsargātu Komisijas procedūras dalībnieku tiesības uz aizstāvību un nodrošinātu Savienības konkurences noteikumu efektīvu un faktisku piemērošanu.

| (5) | Personas datu apstrādes darbības Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3. punkta nozīmē izmeklēšanas un izpildes darbību ietvaros konkurences jomā var notikt jau pirms tam, kad Komisija oficiāli sāk procedūru, turpināties visā izmeklēšanas procesā un pat pēc izmeklēšanas oficiālās pabeigšanas (piemēram, saistībā ar tirgus vai atbilstības uzraudzības vai skrīninga darbībām, jaunu izmeklēšanas darbību nepieciešamības novērtējumu, tiesvedību utt.). |
| --- | --- |

(5)

Personas datu apstrādes darbības Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3. punkta nozīmē izmeklēšanas un izpildes darbību ietvaros konkurences jomā var notikt jau pirms tam, kad Komisija oficiāli sāk procedūru, turpināties visā izmeklēšanas procesā un pat pēc izmeklēšanas oficiālās pabeigšanas (piemēram, saistībā ar tirgus vai atbilstības uzraudzības vai skrīninga darbībām, jaunu izmeklēšanas darbību nepieciešamības novērtējumu, tiesvedību utt.).

| (6) | Komisijas apstrādātie personas dati ir, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati un dati, kas saistīti ar izmeklēšanas vai procedūras priekšmetu. Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē, lai novērstu nelikumīgu piekļuvi vai datu pārsūtīšanu personām, kurām nav “nepieciešamības zināt”. Personas dati attiecīgajos Komisijas dienestos, kas atbild par izmeklēšanu, tiek glabāti uz laiku, kāds ir nepieciešams, lai veiktu izmeklēšanu, izvērtētu nepieciešamību sākt jaunas izmeklēšanas darbības, administratīvās procedūras laikā, iespējamā turpmākā izskatīšanā tiesā un uz administratīvi noteikto glabāšanas periodu, kas seko lietas galīgajai slēgšanai. Kad glabāšanas periods beidzas, ar lietu saistītā informācija, ieskaitot personas datus, tiek pārvietota uz Komisijas vēsturiskajiem arhīviem (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisijas apstrādātie personas dati ir, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati un dati, kas saistīti ar izmeklēšanas vai procedūras priekšmetu. Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē, lai novērstu nelikumīgu piekļuvi vai datu pārsūtīšanu personām, kurām nav “nepieciešamības zināt”. Personas dati attiecīgajos Komisijas dienestos, kas atbild par izmeklēšanu, tiek glabāti uz laiku, kāds ir nepieciešams, lai veiktu izmeklēšanu, izvērtētu nepieciešamību sākt jaunas izmeklēšanas darbības, administratīvās procedūras laikā, iespējamā turpmākā izskatīšanā tiesā un uz administratīvi noteikto glabāšanas periodu, kas seko lietas galīgajai slēgšanai. Kad glabāšanas periods beidzas, ar lietu saistītā informācija, ieskaitot personas datus, tiek pārvietota uz Komisijas vēsturiskajiem arhīviem (3).

| (7) | Komisijai tās uzdevumu izpildes gaitā ir pienākums ievērot fizisko personu tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma 16. panta 1. punktā. Līdztekus Komisija ir atbildīga par konkurences noteikumu izpildes panākšanu, kas nozīmē, ka Komisijai ir jāveic izmeklēšana, ievērojot noteiktos termiņus un konfidencialitātes un dienesta noslēpuma noteikumus (4), kā arī izmeklēšanas dalībnieku tiesības uz aizstāvību (5) un to fizisko personu tiesības, kurām nepieciešama to identitātes aizsardzība. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai tās uzdevumu izpildes gaitā ir pienākums ievērot fizisko personu tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma 16. panta 1. punktā. Līdztekus Komisija ir atbildīga par konkurences noteikumu izpildes panākšanu, kas nozīmē, ka Komisijai ir jāveic izmeklēšana, ievērojot noteiktos termiņus un konfidencialitātes un dienesta noslēpuma noteikumus (4), kā arī izmeklēšanas dalībnieku tiesības uz aizstāvību (5) un to fizisko personu tiesības, kurām nepieciešama to identitātes aizsardzība.

| (8) | Atsevišķās situācijās nākas meklēt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un izmeklēšanas un izpildes darbību vajadzībām, kā arī citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Tālab Komisijai Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā ir paredzēta iespēja ierobežot 14. līdz 22. panta un 35. panta piemērošanu, kā arī 4. panta piemērošanu, ciktāl tā noteikumi attiecas uz tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti minētās regulas 14. līdz 22. pantā. |
| --- | --- |

(8)

Atsevišķās situācijās nākas meklēt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un izmeklēšanas un izpildes darbību vajadzībām, kā arī citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Tālab Komisijai Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā ir paredzēta iespēja ierobežot 14. līdz 22. panta un 35. panta piemērošanu, kā arī 4. panta piemērošanu, ciktāl tā noteikumi attiecas uz tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti minētās regulas 14. līdz 22. pantā.

| (9) | Šiem iekšējiem noteikumiem būtu jāattiecas uz visām apstrādes darbībām, ko Komisija veic, īstenojot izmeklēšanas pilnvaras, neatkarīgi no tā, vai tā rīkojas pēc savas iniciatīvas vai uz saņemtas informācijas pamata, un panākot izpildi un veicot saistītās operatīvās darbības pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā, ja datu subjektu tiesību īstenošana var apdraudēt izmeklēšanas vai izpildes darbību veikšanu. Šie noteikumi būtu jāpiemēro apstrādes darbībām, kas tiek veiktas pirms procedūras oficiālas sākšanas, izmeklēšanas procesā, kā arī pēc izmeklēšanas oficiālās pabeigšanas, ieskaitot apstrādi saistībā ar divpusējo vai daudzpusējo sadarbību ar valstu konkurences iestādēm, dalībvalstīm vai trešo valstu iestādēm un organizācijām. |
| --- | --- |

(9)

Šiem iekšējiem noteikumiem būtu jāattiecas uz visām apstrādes darbībām, ko Komisija veic, īstenojot izmeklēšanas pilnvaras, neatkarīgi no tā, vai tā rīkojas pēc savas iniciatīvas vai uz saņemtas informācijas pamata, un panākot izpildi un veicot saistītās operatīvās darbības pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles jomā, ja datu subjektu tiesību īstenošana var apdraudēt izmeklēšanas vai izpildes darbību veikšanu. Šie noteikumi būtu jāpiemēro apstrādes darbībām, kas tiek veiktas pirms procedūras oficiālas sākšanas, izmeklēšanas procesā, kā arī pēc izmeklēšanas oficiālās pabeigšanas, ieskaitot apstrādi saistībā ar divpusējo vai daudzpusējo sadarbību ar valstu konkurences iestādēm, dalībvalstīm vai trešo valstu iestādēm un organizācijām.

| (10) | Lai izpildītu Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. panta prasības, Komisijai būtu pārredzami un konsekventi ar tās tīmekļa vietnē publicētiem datu aizsardzības paziņojumiem jāinformē visas fiziskās personas par Komisijas darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti to personas dati, un par šo personu tiesībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai izpildītu Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. panta prasības, Komisijai būtu pārredzami un konsekventi ar tās tīmekļa vietnē publicētiem datu aizsardzības paziņojumiem jāinformē visas fiziskās personas par Komisijas darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti to personas dati, un par šo personu tiesībām.

| (11) | Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 5. punktu un 16. panta 5. punktu, Komisija, pamatojoties uz minētās regulas 25. pantu, var ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un citu datu subjektiem paredzēto tiesību piemērošanu, lai aizsargātu pati savas izmeklēšanas konkurences jomā un konkurences noteikumu izpildes panākšanu, dalībvalstu konkurences iestāžu izmeklēšanas un procedūras, izmeklēšanas instrumentus un metodes, kā arī citu ar izmeklēšanu saistīto personu tiesības. |
| --- | --- |

(11)

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 5. punktu un 16. panta 5. punktu, Komisija, pamatojoties uz minētās regulas 25. pantu, var ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un citu datu subjektiem paredzēto tiesību piemērošanu, lai aizsargātu pati savas izmeklēšanas konkurences jomā un konkurences noteikumu izpildes panākšanu, dalībvalstu konkurences iestāžu izmeklēšanas un procedūras, izmeklēšanas instrumentus un metodes, kā arī citu ar izmeklēšanu saistīto personu tiesības.

| (12) | Turklāt efektīvas sadarbības labad Komisijai var nākties datu subjektu tiesību piemērošanu ierobežot tādēļ, lai aizsargātu apstrādes darbības, ko veic citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu iestādes. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāapspriežas ar minētajiem dienestiem, iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un dalībvalstu iestādēm par ierobežojumu noteikšanas attiecīgo pamatojumu un ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt efektīvas sadarbības labad Komisijai var nākties datu subjektu tiesību piemērošanu ierobežot tādēļ, lai aizsargātu apstrādes darbības, ko veic citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu iestādes. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāapspriežas ar minētajiem dienestiem, iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un dalībvalstu iestādēm par ierobežojumu noteikšanas attiecīgo pamatojumu un ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu.

| (13) | Komisijai var arī nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un citu datu subjektiem paredzēto tiesību piemērošanu saistībā ar personas datiem, kas saņemti no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai sadarbotos ar šīm valstīm vai organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīga Savienības vispārējās sabiedrības interesēs esoša mērķa sasniegšanu. Tomēr atsevišķās situācijās datu subjekta intereses vai pamattiesības var būt svarīgākas par starptautiskās sadarbības interesēm. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai var arī nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un citu datu subjektiem paredzēto tiesību piemērošanu saistībā ar personas datiem, kas saņemti no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai sadarbotos ar šīm valstīm vai organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīga Savienības vispārējās sabiedrības interesēs esoša mērķa sasniegšanu. Tomēr atsevišķās situācijās datu subjekta intereses vai pamattiesības var būt svarīgākas par starptautiskās sadarbības interesēm.

| (14) | Tādējādi Komisija ir noteikusi Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktā uzskaitītos iemeslus kā pamatojumu ierobežojumiem saskaņā ar regulas 25. pantu, kurus var būt nepieciešams piemērot datu apstrādes darbībām, ko veic saistībā ar Komisijas izmeklēšanas un izpildes darbībām konkurences jomā, kas ietver pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

(14)

Tādējādi Komisija ir noteikusi Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktā uzskaitītos iemeslus kā pamatojumu ierobežojumiem saskaņā ar regulas 25. pantu, kurus var būt nepieciešams piemērot datu apstrādes darbībām, ko veic saistībā ar Komisijas izmeklēšanas un izpildes darbībām konkurences jomā, kas ietver pretmonopola, apvienošanās kontroles un valsts atbalsta kontroles pasākumus.

| (15) | Komisijai attiecībā uz visiem ierobežojumiem būtu jārīkojas pārredzami un katrs ierobežojumu piemērošanas gadījums jāreģistrē attiecīgajā reģistrācijas sistēmā. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai attiecībā uz visiem ierobežojumiem būtu jārīkojas pārredzami un katrs ierobežojumu piemērošanas gadījums jāreģistrē attiecīgajā reģistrācijas sistēmā.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu pārziņi var atlikt vai atteikt informācijas sniegšanu par iemesliem, kāpēc datu subjektam piemērots ierobežojums, ja minētās informācijas sniegšana jebkādā veidā apdraudētu ierobežojuma mērķa sasniegšanu. Tas jo īpaši attiecas uz Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzēto tiesību ierobežojumiem. Lai nodrošinātu to, ka Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzētās datu subjekta tiesības tiek ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr pastāv ierobežojuma iemesli, Komisijai tās nostāja būtu jāpārskata regulāri un attiecīgās izmeklēšanas pabeigšanas brīdī. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu pārziņi var atlikt vai atteikt informācijas sniegšanu par iemesliem, kāpēc datu subjektam piemērots ierobežojums, ja minētās informācijas sniegšana jebkādā veidā apdraudētu ierobežojuma mērķa sasniegšanu. Tas jo īpaši attiecas uz Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzēto tiesību ierobežojumiem. Lai nodrošinātu to, ka Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzētās datu subjekta tiesības tiek ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr pastāv ierobežojuma iemesli, Komisijai tās nostāja būtu jāpārskata regulāri un attiecīgās izmeklēšanas pabeigšanas brīdī.

| (17) | Ja tiek piemērots citu datu subjektiem paredzēto tiesību ierobežojums, pārzinim būtu katrā gadījumā atsevišķi jāizvērtē, vai paziņošana par ierobežojumu apdraudētu ierobežojuma mērķa sasniegšanu. Pārzinis ir dienests, kas Komisijā atbild par konkurences politiku. |
| --- | --- |

(17)

Ja tiek piemērots citu datu subjektiem paredzēto tiesību ierobežojums, pārzinim būtu katrā gadījumā atsevišķi jāizvērtē, vai paziņošana par ierobežojumu apdraudētu ierobežojuma mērķa sasniegšanu. Pārzinis ir dienests, kas Komisijā atbild par konkurences politiku.

| (18) | Lai pārliecinātos par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šim lēmumam, Komisijas datu aizsardzības amatpersonai būtu neatkarīgi jāizskata ierobežojumu piemērošana. |
| --- | --- |

(18)

Lai pārliecinātos par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šim lēmumam, Komisijas datu aizsardzības amatpersonai būtu neatkarīgi jāizskata ierobežojumu piemērošana.

| (19) | Šis lēmums tiek pieņemts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta piemērošanas nolūkā, un juridiskās noteiktības labad tam būtu jāstājas spēkā vienlaikus ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(19)

Šis lēmums tiek pieņemts Regulas (ES) 2018/1725 25. panta piemērošanas nolūkā, un juridiskās noteiktības labad tam būtu jāstājas spēkā vienlaikus ar minēto regulu.

| (20) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, |
| --- | --- |

(20)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā lēmumā ir paredzēti noteikumi, kurus Komisija ievēro, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantu informējot datu subjektus par viņu personas datu apstrādi saistībā ar tās darbībām konkurences jomā.

Tajā ir arī paredzēti nosacījumi, atbilstoši kuriem Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 4., 14. līdz 17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu saskaņā ar tās 25. pantu.

2.   Šo lēmumu piemēro personas datu apstrādei, ko Komisija veic, lai īstenotu Līguma 101. līdz 109. pantā noteikto uzdevumu izpildei vajadzīgās darbības vai saistībā ar šādām darbībām.

2. pants

Piemērojamie izņēmumi un ierobežojumi

1.   Īstenojot tās pienākumus attiecībā uz datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, Komisija izvērtē, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

2.   Ievērojot šā lēmuma 3. līdz 7. pantu, Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14. līdz 17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktā pārredzamības principa piemērošanu, ciktāl minētā panta noteikumi attiecas uz tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2018/1725 14. līdz 17., 19., 20. un 35. pantā, ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu Komisijas izmeklēšanas un izpildes darbību mērķa sasniegšanu, tostarp tiktu atklāti tās izmeklēšanas instrumenti un metodes, vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

3.   Ievērojot 3. līdz 7. pantu, Komisija var ierobežot šā panta 2. punktā minētās tiesības un pienākumus attiecībā uz personas datiem, kas iegūti no citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu vai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām šādās situācijās:

| a) | ja citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz citiem aktiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (6) vai Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (7); |
| --- | --- |

a)

ja citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz citiem aktiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (6) vai Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (7);

| b) | ja dalībvalstu kompetentās iestādes varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (8) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (9) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

b)

ja dalībvalstu kompetentās iestādes varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (8) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (9) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

| c) | ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām konkurences izmeklēšanu vai konkurences lēmumu izpildes jomā. |
| --- | --- |

c)

ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām konkurences izmeklēšanu vai konkurences lēmumu izpildes jomā.

Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajās situācijās Komisija apspriežas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izņemot, ja Komisijai ir skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no minētajos apakšpunktos minētajiem aktiem.

Pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro, ja datu subjektu intereses vai pamattiesības un pamatbrīvības ir svarīgākas nekā Komisijas intereses sadarboties ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar citu Komisijas lēmumu piemērošanu, ar kuriem nosaka iekšējos noteikumus par informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, un Komisijas reglamenta 23. pantu.

3. pants

Informācijas sniegšana datu subjektiem

1.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē datu aizsardzības paziņojumus, kas visus datu subjektus informē par tās darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti viņu personas dati.

2.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 14. panta 5. punktu un 16. panta 5. punktu, ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo informācijas sniegšanu datu subjektiem, kuru dati tiek apstrādāti konkurences izmeklēšanas vai izpildes panākšanas nolūkā (ieskaitot saistītās operatīvās darbības), tā protokolē un reģistrē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

4. pants

Datu subjekta tiesības piekļūt datiem, tiesības uz datu dzēšanu un tiesības uz apstrādes ierobežošanu

1.   Ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo datu subjekta tiesības piekļūt datiem, tiesības uz datu dzēšanu vai tiesības uz apstrādes ierobežošanu, kuras minētas Regulas (ES) 2018/1725 attiecīgi 17., 19. un 20. pantā, tā savā atbildē uz piekļuves, dzēšanas vai apstrādes ierobežošanas pieprasījumu attiecīgo datu subjektu informē par tās piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem un par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju par ierobežojuma iemesliem var nesniegt tik ilgi, kamēr šīs informācijas sniegšana apdraudētu ierobežojuma mērķa sasniegšanu.

3.   Komisija protokolē un reģistrē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

4.   Ja piekļuves tiesības ir pilnībā vai daļēji ierobežotas, datu subjekts savas piekļuves tiesības īsteno ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja starpniecību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 6., 7. un 8. punktu.

5. pants

Datu subjektu informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumiem

Ja Komisija ierobežo datu subjektu informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumiem atbilstoši Regulas (ES) 2018/1725 35. pantam, tā protokolē un reģistrē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

6. pants

Ierobežojumu protokolēšana un reģistrēšana

1.   Komisija protokolē visu saskaņā ar šo lēmumu piemēroto ierobežojumu iemeslus, tostarp ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu.

2.   Šajā nolūkā protokolā norāda, kā attiecīgo tiesību īstenošana apdraudētu Komisijas izmeklēšanas un izpildes darbību vai saskaņā ar 2. panta 2. vai 3. punktu piemēroto ierobežojumu mērķa sasniegšanu vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

3.   Protokolu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

7. pants

Ierobežojumu ilgums

1.   Ierobežojumus, kas minēti 3., 4. un 5. pantā, piemēro tik ilgi, kamēr pastāv ierobežojumus pamatojošie iemesli.

2.   Ja 3. vai 5. pantā minētā ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, Komisija atceļ ierobežojumu un sniedz datu subjektam informāciju par ierobežojuma iemesliem. Vienlaikus Komisija informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā.

3.   Komisija 3. un 5. pantā minēto ierobežojumu piemērošanu pārskata ik gadu un attiecīgās izmeklēšanas pabeigšanas brīdī.

8. pants

Izskatīšana, ko veic datu aizsardzības amatpersona

1.   Datu aizsardzības amatpersonu bez liekas kavēšanās informē par ikvienu datu subjektu tiesību ierobežošanas gadījumu saskaņā ar šo lēmumu. Datu aizsardzības amatpersonai pēc pieprasījuma nodrošina piekļuvi protokolam un iespējamajiem dokumentiem, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi.

2.   Datu aizsardzības amatpersona var pieprasīt ierobežojuma pārskatīšanu. Datu aizsardzības amatpersonu informē par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Regula (ES) 2018/1725.

Briselē, 2018. gada 5. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Pretmonopola jomā skatīt jo īpaši Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.), apvienošanās kontroles jomā – Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) un valsts atbalsta jomā – Padomes 2015. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.). Apstrāde Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3. punkta nozīmē ietver arī situāciju, kad Komisija saņem tai brīvprātīgi iesniegtus personas datus.

2

(3)  Lietas materiālu glabāšanu Komisijā reglamentē Kopējais glabāšanas saraksts, kas ir regulatīvs dokuments (jaunākā versija: SEC(2012)713) glabāšanas grafika formā, kur noteikti dažādu Komisijas dokumentu veidu glabāšanas periodi.

3

(4)  Skatīt jo īpaši: Līguma 339. pantu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1/2003 28. pantu; Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regulas (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.), 15. panta 4. punktu; Regulas (EK) Nr. 139/2004 17. pantu un Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.), 18. pantu; Regulas (ES) 2015/1589 30. un 31. pantu; prasītās norādes par konfidenciālu informāciju Regulas (EK) Nr. 794/2004 (grozītajā redakcijā) pielikumos pievienotajās valsts atbalsta paziņošanas veidlapās.

4

(5)  Datu subjektu tiesību īstenošana saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un datu pārziņu pienākumu izpilde saskaņā ar minēto regulu neietekmē Komisijas rīcību attiecībā uz konkurences procedūras dalībnieku tiesībām uz aizstāvību. Tādējādi konkurences izmeklēšanā lietas materiālos apkopoto pierādījumu integritāti un autentiskumu nevar skart, modificējot dokumentus, kas saņemti vai ievākti atbilstoši konkurences jomā piemērojamajiem procedūras noteikumiem.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

6

(7)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

7

EPPO

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

9

---

| 10.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 313/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 313/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1928

(2018. gada 6. decembris),

ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8081)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | 2002. gada 18. novembrī Komisija pieņēma Lēmumu 2002/915/EK (2), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, un ar kuru atļauj izmantot kūtsmēslus, kas satur līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, atsevišķās liellopu audzēšanas saimniecībās Dānijas 1999.–2003. gada rīcības programmas ietvaros. Atkāpes piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Komisijas Lēmumu 2005/294/EK (3) saistībā ar Dānijas rīcības programmu 2004.–2007. gadam, ar Komisijas Lēmumu 2008/664/EK (4) saistībā ar Dānijas rīcības programmu 2008.–2012. gadam, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/659/ES (5) saistībā ar Dānijas rīcības programmu 2008.–2015. gadam un ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/847 (6) saistībā ar Dānijas regulējumu barības vielu izmantošanai lauksaimniecībā un Dānijas 2017. gada jūnijā pieņemto Nitrātu rīcības programmā. |
| --- | --- |

(1)

2002. gada 18. novembrī Komisija pieņēma Lēmumu 2002/915/EK (2), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, un ar kuru atļauj izmantot kūtsmēslus, kas satur līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, atsevišķās liellopu audzēšanas saimniecībās Dānijas 1999.–2003. gada rīcības programmas ietvaros. Atkāpes piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Komisijas Lēmumu 2005/294/EK (3) saistībā ar Dānijas rīcības programmu 2004.–2007. gadam, ar Komisijas Lēmumu 2008/664/EK (4) saistībā ar Dānijas rīcības programmu 2008.–2012. gadam, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/659/ES (5) saistībā ar Dānijas rīcības programmu 2008.–2015. gadam un ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/847 (6) saistībā ar Dānijas regulējumu barības vielu izmantošanai lauksaimniecībā un Dānijas 2017. gada jūnijā pieņemto Nitrātu rīcības programmā.

| (2) | Ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/847 piešķirtā atkāpe attiecās (2015./2016. gadā) uz apmēram 1 466 liellopu audzēšanas saimniecībām, 443 134 ganāmpulka vienībām un 210 061 hektāriem aramzemes, kas atbilst attiecīgi 4,2 % no saimniecību kopskaita, 19,6 % no ganāmpulka vienību kopskaita un 8,6 % no aramzemes kopējās platības Dānijā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/847 piešķirtā atkāpe attiecās (2015./2016. gadā) uz apmēram 1 466 liellopu audzēšanas saimniecībām, 443 134 ganāmpulka vienībām un 210 061 hektāriem aramzemes, kas atbilst attiecīgi 4,2 % no saimniecību kopskaita, 19,6 % no ganāmpulka vienību kopskaita un 8,6 % no aramzemes kopējās platības Dānijā.

| (3) | 2018. gada 6. februārī Dānija iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai. |
| --- | --- |

(3)

2018. gada 6. februārī Dānija iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai.

| (4) | Dānijā saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 5. pantu ir izveidota 2017.–2020. gada rīcības programma, kuras dažādas daļas ir iestrādātās šādos normatīvajos aktos: 2017. gada 23. jūnija Rīkojums Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., 2017. gada 3. maija Konsolidētais likums (ar grozījumiem) Nr. 433 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu un 2017. gada 12. jūlija Rīkojums Nr. 963 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2017.–2018. g. plānošanas periodā. Papildus šiem pasākumiem 2017. un 2018. gadā Dānijā tiek īstenota uz starpkultūrām vērsta shēma un no 2019. gada būs spēkā specifisks regulējums saskaņā ar Likumu par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu. Tāpat pie Dānijas tiesību aktiem pieder arī vispārīgs fosfora izmantošanas regulējums, kas pieņemts saskaņā ar Likumu par liellopu audzēšanu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu un Rīkojumu par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt. |
| --- | --- |

(4)

Dānijā saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 5. pantu ir izveidota 2017.–2020. gada rīcības programma, kuras dažādas daļas ir iestrādātās šādos normatīvajos aktos: 2017. gada 23. jūnija Rīkojums Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., 2017. gada 3. maija Konsolidētais likums (ar grozījumiem) Nr. 433 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu un 2017. gada 12. jūlija Rīkojums Nr. 963 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2017.–2018. g. plānošanas periodā. Papildus šiem pasākumiem 2017. un 2018. gadā Dānijā tiek īstenota uz starpkultūrām vērsta shēma un no 2019. gada būs spēkā specifisks regulējums saskaņā ar Likumu par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu. Tāpat pie Dānijas tiesību aktiem pieder arī vispārīgs fosfora izmantošanas regulējums, kas pieņemts saskaņā ar Likumu par liellopu audzēšanu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu un Rīkojumu par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt.

| (5) | Dānijas tiesību aktos, ar kuriem īsteno Direktīvu 91/676/EEK, ir iekļauti slāpekļa izmantošanas ierobežojumi. Normatīvie akti, ar kuriem ierobežo fosfora izmantošanu, stājās spēkā 2017. gada augustā. |
| --- | --- |

(5)

Dānijas tiesību aktos, ar kuriem īsteno Direktīvu 91/676/EEK, ir iekļauti slāpekļa izmantošanas ierobežojumi. Normatīvie akti, ar kuriem ierobežo fosfora izmantošanu, stājās spēkā 2017. gada augustā.

| (6) | Dānijas normatīvajos aktos ir iekļauta kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgām un obligātām starpkultūru platībām šā lēmuma aptvertajā periodā. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par starpkultūrām stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās nav pietiekamas, lai sasniegtu vidiskos mērķus. Šīs starpkultūru platības ir papildus obligātajām starpkultūru platībām, ko paredz Dānijas 2017. gada 3. maija Likums Nr. 433 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu. Minētā shēma ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atkāpes piemērošana nenovedīs pie ūdens kvalitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(6)

Dānijas normatīvajos aktos ir iekļauta kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgām un obligātām starpkultūru platībām šā lēmuma aptvertajā periodā. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par starpkultūrām stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās nav pietiekamas, lai sasniegtu vidiskos mērķus. Šīs starpkultūru platības ir papildus obligātajām starpkultūru platībām, ko paredz Dānijas 2017. gada 3. maija Likums Nr. 433 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu. Minētā shēma ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atkāpes piemērošana nenovedīs pie ūdens kvalitātes pasliktināšanās.

| (7) | Informācija, ko Dānija sniegusi saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/847, liecina, ka atkāpes dēļ ūdens kvalitāte salīdzinājumā ar atkāpes neaptvertajām teritorijām nav pasliktinājusies. Dati par Direktīvas 91/676/EEK īstenošanu no 2012. līdz 2015. gadam (7) liecina, ka 83,4 % no pazemes ūdeņu monitoringa objektiem nitrātu vidējā koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 27,5 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Virszemes saldūdeņos 99,4 % no monitoringa objektiem vidējā nitrātu koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 85,8 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Monitoringa dati liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2008–2011) nitrātu koncentrācija pazemes ūdeņos un virszemes saldūdeņos ir visnotaļ stabila. Dati par eitrofikāciju liecina, ka 25 % no monitorētajiem ezeriem klasificēti kā tādi, kuru stāvoklis ir “labs”, 75 % stāvoklis ir sliktāks; no 119 monitorētajām estuārajām/piekrastes ūdenstilpēm tikai 2 klasificētas kā tādas, kuru stāvoklis ir labs. |
| --- | --- |

(7)

Informācija, ko Dānija sniegusi saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/847, liecina, ka atkāpes dēļ ūdens kvalitāte salīdzinājumā ar atkāpes neaptvertajām teritorijām nav pasliktinājusies. Dati par Direktīvas 91/676/EEK īstenošanu no 2012. līdz 2015. gadam (7) liecina, ka 83,4 % no pazemes ūdeņu monitoringa objektiem nitrātu vidējā koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 27,5 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Virszemes saldūdeņos 99,4 % no monitoringa objektiem vidējā nitrātu koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 85,8 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Monitoringa dati liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2008–2011) nitrātu koncentrācija pazemes ūdeņos un virszemes saldūdeņos ir visnotaļ stabila. Dati par eitrofikāciju liecina, ka 25 % no monitorētajiem ezeriem klasificēti kā tādi, kuru stāvoklis ir “labs”, 75 % stāvoklis ir sliktāks; no 119 monitorētajām estuārajām/piekrastes ūdenstilpēm tikai 2 klasificētas kā tādas, kuru stāvoklis ir labs.

| (8) | Izskatījusi Dānijas pieprasījumu, pamatojoties uz Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajā daļā aprakstītajiem elementiem, un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumos 2002/915/EK, 2005/294/EK, 2008/664/EK un Īstenošanas lēmumā 2012/659/ES paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Dānijas paredzētais kūtsmēslu daudzums – 230 kg/ha slāpekļa gadā – nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi par starpkultūrām, fosfora robežvērtībām, augseku, kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošanu, augsnes paraugu ņemšanu un analīzi. |
| --- | --- |

(8)

Izskatījusi Dānijas pieprasījumu, pamatojoties uz Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajā daļā aprakstītajiem elementiem, un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumos 2002/915/EK, 2005/294/EK, 2008/664/EK un Īstenošanas lēmumā 2012/659/ES paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Dānijas paredzētais kūtsmēslu daudzums – 230 kg/ha slāpekļa gadā – nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi par starpkultūrām, fosfora robežvērtībām, augseku, kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošanu, augsnes paraugu ņemšanu un analīzi.

| (9) | Saimniecībās, kurās atļauts izmantot kūtsmēslus ar slāpekļa saturu līdz 230 kg/ha gadā, mēslošanas plānus laikus atjaunina, lai nodrošinātu, ka tajos atspoguļota faktiskā lauksaimniecības prakse, un izmanto aramzemes ilggadīgo augsegu un starpkultūras, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus aramkārtā un ierobežotu slāpekļa zudumus ziemā. |
| --- | --- |

(9)

Saimniecībās, kurās atļauts izmantot kūtsmēslus ar slāpekļa saturu līdz 230 kg/ha gadā, mēslošanas plānus laikus atjaunina, lai nodrošinātu, ka tajos atspoguļota faktiskā lauksaimniecības prakse, un izmanto aramzemes ilggadīgo augsegu un starpkultūras, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus aramkārtā un ierobežotu slāpekļa zudumus ziemā.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (8) ir noteikta visaptveroša pārrobežu pieeja ūdeņu aizsardzībai, kas organizēta pa upju baseinu apgabaliem, ar mērķi panākt, lai Eiropas ūdensobjektu stāvoklis līdz ar 2015. gadu būtu labs. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus un neizslēdz, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (8) ir noteikta visaptveroša pārrobežu pieeja ūdeņu aizsardzībai, kas organizēta pa upju baseinu apgabaliem, ar mērķi panākt, lai Eiropas ūdensobjektu stāvoklis līdz ar 2015. gadu būtu labs. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus un neizslēdz, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (9) ir paredzēti vispārīgi noteikumi ar mērķi izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vidisko rīcībpolitiku vajadzībām un rīcībpolitikām vai pasākumiem, kas var ietekmēt vidi. Attiecīgā gadījumā šā lēmuma sakarā savāktajai telpiskajai informācijai būtu jāatbilst minētās direktīvas noteikumiem. Lai mazinātu administratīvo slogu un padziļinātu datu saskaņotību, Dānijai, vācot saskaņā ar šo lēmumu nepieciešamos datus, būtu jāizmanto informācija, kas ģenerēta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (10) V sadaļas II nodaļu. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (9) ir paredzēti vispārīgi noteikumi ar mērķi izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vidisko rīcībpolitiku vajadzībām un rīcībpolitikām vai pasākumiem, kas var ietekmēt vidi. Attiecīgā gadījumā šā lēmuma sakarā savāktajai telpiskajai informācijai būtu jāatbilst minētās direktīvas noteikumiem. Lai mazinātu administratīvo slogu un padziļinātu datu saskaņotību, Dānijai, vācot saskaņā ar šo lēmumu nepieciešamos datus, būtu jāizmanto informācija, kas ģenerēta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (10) V sadaļas II nodaļu.

| (12) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam ir sniegusi Komiteja, kas izveidota, lai īstenotu un pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvu attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam ir sniegusi Komiteja, kas izveidota, lai īstenotu un pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvu attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpe

Dānijas 2018. gada 6. februārī vēstulē prasīto atkāpi, ar ko atļautu ar kūtsmēsliem zemē iestrādāt vairāk slāpekļa, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā, piešķir, ja tiek ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Darbības joma

Šo atkāpi piemēro liellopu audzēšanas saimniecībām, kurās augsekā iekļauti vairāk nekā 80 % kultūraugu ar augstu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu un kurām piešķirta atļauja saskaņā ar 6. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “liellopu audzēšanas saimniecība” ir saimniecība, kur gadā tiek saražots vairāk nekā 300 kg kūtsmēslos esošā slāpekļa un no šiem kūtsmēsliem vismaz divas trešdaļas ir liellopu mēsli; |
| --- | --- |

a)

“liellopu audzēšanas saimniecība” ir saimniecība, kur gadā tiek saražots vairāk nekā 300 kg kūtsmēslos esošā slāpekļa un no šiem kūtsmēsliem vismaz divas trešdaļas ir liellopu mēsli;

| b) | “kultūraugi, kuros sēj zāli” ir skābbarības labība, skābbarības kukurūza, vasarāju labība, ziemāju labība vai vasaras mieži un zirņi, kuros pirms vai pēc ražas novākšanas iesēj zāli; |
| --- | --- |

b)

“kultūraugi, kuros sēj zāli” ir skābbarības labība, skābbarības kukurūza, vasarāju labība, ziemāju labība vai vasaras mieži un zirņi, kuros pirms vai pēc ražas novākšanas iesēj zāli;

| c) | “kultūraugi ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu” ir jebkurš no šiem:






  i) | zāle; |
| --- | --- | --- |

c)

“kultūraugi ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu” ir jebkurš no šiem:

i)

zāle;

| ii) | zāles starpkultūras; |
| --- | --- |

ii)

zāles starpkultūras;

| iii) | lopbarības bietes; |
| --- | --- |

iii)

lopbarības bietes;

| iv) | kultūraugi, kuros sēj zāli; |
| --- | --- |

iv)

kultūraugi, kuros sēj zāli;

| v) | cigoriņi; |
| --- | --- |

v)

cigoriņi;

| d) | “zāle” ir ilggadīgas vai pagaidu zālaugu platības; |
| --- | --- |

d)

“zāle” ir ilggadīgas vai pagaidu zālaugu platības;

| e) | “augsnes profils” ir augsnes slānis zem zemes virskārtas, kas dziļumā ietiecas vai nu līdz 0,90 m, vai līdz vidējam augstākajam gruntsūdeņu līmenim, ja šis līmenis atrodas mazāk nekā 0,90 m dziļumā zem zemes virskārtas. |
| --- | --- |

e)

“augsnes profils” ir augsnes slānis zem zemes virskārtas, kas dziļumā ietiecas vai nu līdz 0,90 m, vai līdz vidējam augstākajam gruntsūdeņu līmenim, ja šis līmenis atrodas mazāk nekā 0,90 m dziļumā zem zemes virskārtas.

4. pants

Atkāpes piešķiršanas nosacījumi

Atkāpi piešķir ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.

| 1) | No 2017. gada 1. augusta spēkā stājās 2017. gada 23. jūnija Rīkojums Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., ar kuru tiek tieši noteiktas dažādās fosfora robežvērtības visā valstī atkarībā no mēslojuma veida. Šīs robežvērtības aptver tāda fosfora izmantošanu, ko satur visu veidu mēslojums: organiskais mēslojums, tostarp kūtsmēsli, biogāzes digestāts, degazēta biomasa, dūņas no notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, kā arī rūpnieciski ražots mēslojums. Stingrākas fosfora izmantošanas robežvērtības piemēro sateces baseiniem ar ūdens vidi, kas jutīga pret fosforu. |
| --- | --- |

1)

No 2017. gada 1. augusta spēkā stājās 2017. gada 23. jūnija Rīkojums Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., ar kuru tiek tieši noteiktas dažādās fosfora robežvērtības visā valstī atkarībā no mēslojuma veida. Šīs robežvērtības aptver tāda fosfora izmantošanu, ko satur visu veidu mēslojums: organiskais mēslojums, tostarp kūtsmēsli, biogāzes digestāts, degazēta biomasa, dūņas no notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, kā arī rūpnieciski ražots mēslojums. Stingrākas fosfora izmantošanas robežvērtības piemēro sateces baseiniem ar ūdens vidi, kas jutīga pret fosforu.

| 2) | Dānijā ievieš lauksaimniecības zemēs izmantotā fosfora daudzuma indikatoru un monitoringa sistēmu. Ja indikatoru sistēma vai monitoringa sistēma liecina, ka gada vidējā faktiskā fosfora mēslošanas līdzekļu izmantošana Dānijas lauksaimniecības zemēs varētu pārsniegt vai jau ir pārsniegusi valsts 2018.–2025. gadam noteikto fosfora izmantošanas vidējo līmeni, fosfora izmantošanas maksimālās robežvērtības tiek attiecīgi samazinātas. |
| --- | --- |

2)

Dānijā ievieš lauksaimniecības zemēs izmantotā fosfora daudzuma indikatoru un monitoringa sistēmu. Ja indikatoru sistēma vai monitoringa sistēma liecina, ka gada vidējā faktiskā fosfora mēslošanas līdzekļu izmantošana Dānijas lauksaimniecības zemēs varētu pārsniegt vai jau ir pārsniegusi valsts 2018.–2025. gadam noteikto fosfora izmantošanas vidējo līmeni, fosfora izmantošanas maksimālās robežvērtības tiek attiecīgi samazinātas.

| 3) | No 2017. gada 5. aprīļa spēkā stājās Dānijas 2017. gada 4. aprīļa Likums Nr. 310, ar ko groza Likumu par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu (tajā ir prasība veidot īpašas starpkultūru platības) un ar ko tiek izveidota kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgām un obligātām starpkultūru platībām ar mērķi samazināt nitrātu saturu pazemes ūdenstilpēs un piekrastes ūdeņos. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par starpkultūrām stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās nav pietiekamas, lai pienācīgi sasniegtu vidiskos mērķus. Saskaņā ar 2018. gada 22. maija Likumu Nr. 497, ar ko groza Likumu par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu (specifisks nitrātu regulējums utt.), starpkultūru ieviešanas vietā var izmantot arī alternatīvus pasākumus atbilstīgi shēmai. |
| --- | --- |

3)

No 2017. gada 5. aprīļa spēkā stājās Dānijas 2017. gada 4. aprīļa Likums Nr. 310, ar ko groza Likumu par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu (tajā ir prasība veidot īpašas starpkultūru platības) un ar ko tiek izveidota kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgām un obligātām starpkultūru platībām ar mērķi samazināt nitrātu saturu pazemes ūdenstilpēs un piekrastes ūdeņos. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par starpkultūrām stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās nav pietiekamas, lai pienācīgi sasniegtu vidiskos mērķus. Saskaņā ar 2018. gada 22. maija Likumu Nr. 497, ar ko groza Likumu par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un augsegu (specifisks nitrātu regulējums utt.), starpkultūru ieviešanas vietā var izmantot arī alternatīvus pasākumus atbilstīgi shēmai.

| 4) | Saskaņā ar šo shēmu izveidotās starpkultūru platības ir papildus tām starpkultūru platībām, kas stādītas, lai izpildītu valsts obligāto prasību par to, ka 10 % vai 14 % no saimniecības kultūraugu platības ir jāatvēl starpkultūrām, un tās nav obligāti izveidot tajā pašā platībā, ko izmanto, lai izpildītu prasību par starpkultūru stādīšanu ekoloģiski nozīmīgās platībās. |
| --- | --- |

4)

Saskaņā ar šo shēmu izveidotās starpkultūru platības ir papildus tām starpkultūru platībām, kas stādītas, lai izpildītu valsts obligāto prasību par to, ka 10 % vai 14 % no saimniecības kultūraugu platības ir jāatvēl starpkultūrām, un tās nav obligāti izveidot tajā pašā platībā, ko izmanto, lai izpildītu prasību par starpkultūru stādīšanu ekoloģiski nozīmīgās platībās.

5. pants

Pieteikumi atļaujas saņemšanai

1.   Liellopu audzētāji var kompetentajām iestādēm iesniegt pieteikumu atļaujai izmantot kūtsmēslus, kas satur līdz 230 kg/ha slāpekļa plānošanas periodā.

Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir tas pats, kas valstī noteiktais termiņš, līdz kuram jāpiesakās KLP pamata maksājumam un jāiesniedz mēslošanas līdzekļu kvota un starpkultūru plāns.

2.   Uzskata, ka 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšana ir arī pieteikuma iesniedzēja deklarācija, ka ir izpildīti 7., 8. un 9. panta nosacījumi.

6. pants

Atļauju piešķiršana

Atļaujas izmantot noteiktu daudzumu tādu liellopu audzēšanas saimniecībā radušos kūtsmēslu (ieskaitot pašu dzīvnieku atstātos mēslus un apstrādātus kūtsmēslus), kas satur līdz 230 kg/ha slāpekļa gadā, piešķir saskaņā ar 7., 8. un 9. panta nosacījumiem.

7. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošanas nosacījumi

1.   Kopējais slāpekļa ieneses daudzums nepārsniedz kultūraugiem plānoto nepieciešamo barības vielu daudzumu, ņemot vērā arī barības vielu uzņemšanu no augsnes. Tas nepārsniedz maksimālās izmantošanas normas, kas norādītas 2017. gada 12. jūlija Rīkojumā Nr. 963 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2017.–2018. g. plānošanas periodā un attiecīgajos rīkojumos nākamajiem plānošanas periodiem.

2.   Sagatavo mēslošanas plānu, kas aptver visu liellopu audzēšanas saimniecības platību. Plānu glabā saimniecībā. Tas aptver laiku no 1. augusta līdz nākamā gada 31. jūlijam. Mēslošanas plānā ir šādi elementi:

| a) | augsekas plāns, kurā uzrādīta:






  i) | to zemesgabalu platība, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu; |
| --- | --- | --- |

a)

augsekas plāns, kurā uzrādīta:

i)

to zemesgabalu platība, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu;

| ii) | to zemesgabalu platība, kuros audzē citus, šā apakšpunkta i) punktā neminētus kultūraugus; |
| --- | --- |

ii)

to zemesgabalu platība, kuros audzē citus, šā apakšpunkta i) punktā neminētus kultūraugus;

| iii) | shematiska karte, kurā norādīts attiecīgi šā apakšpunkta i) un ii) punktā minēto zemesgabalu izvietojums; |
| --- | --- |

iii)

shematiska karte, kurā norādīts attiecīgi šā apakšpunkta i) un ii) punktā minēto zemesgabalu izvietojums;

| b) | lauksaimniecības dzīvnieku skaits saimniecībā, to turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības dzīvnieku skaits saimniecībā, to turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par kūtsmēslu krātuves tilpumu;

| c) | saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa un fosfora aprēķins; |
| --- | --- |

c)

saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa un fosfora aprēķins;

| d) | attiecīgā gadījumā – kūtsmēslu apstrādes apraksts un paredzamās apstrādāto kūtsmēslu īpašības; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – kūtsmēslu apstrādes apraksts un paredzamās apstrādāto kūtsmēslu īpašības;

| e) | no saimniecības izvesto vai tai piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturlielumi; |
| --- | --- |

e)

no saimniecības izvesto vai tai piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturlielumi;

| f) | paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā; |
| --- | --- |

f)

paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā;

| g) | aprēķins par kūtsmēslu slāpekļa un fosfora izmantošanas daudzumu katrā zemes gabalā; |
| --- | --- |

g)

aprēķins par kūtsmēslu slāpekļa un fosfora izmantošanas daudzumu katrā zemes gabalā;

| h) | aprēķins par slāpekļa un fosfora izmantošanas daudzumu katrā zemes gabalā, lietojot mākslīgos un citus mēslošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

h)

aprēķins par slāpekļa un fosfora izmantošanas daudzumu katrā zemes gabalā, lietojot mākslīgos un citus mēslošanas līdzekļus;

| i) | norāde par kūtsmēslu un mākslīgo mēslu izmantošanas laiku. |
| --- | --- |

i)

norāde par kūtsmēslu un mākslīgo mēslu izmantošanas laiku.

Mēslošanas plānu atjaunina ne vēlāk kā septiņas dienas pēc jebkādu pārmaiņu ieviešanas liellopu audzēšanas saimniecības lauksaimniecības praksē. Mēslošanas atskaiti kompetentajām iestādēm iesniedz ne vēlāk kā līdz katra gada marta beigām.

3.   No 31. augusta līdz 1. martam kūtsmēslus neizkliedē uz zālaugu platībām, kas nākamajā pavasarī tiks apartas.

8. pants

Augsnes paraugu ņemšanas un analīzes nosacījumi

1.   Paraugus ņem no saimniecības augsnes augšējā slāņa līdz 30 cm dziļumā, un analizē to slāpekļa un fosfora saturu.

2.   Paraugu ņemšanu un analīzi veic vismaz reizi četros gados visos liellopu audzēšanas saimniecības zemesgabalos, kuri augsekas un augsnes īpašību ziņā ir viendabīgi.

3.   Uz katriem pieciem lauksaimniecības zemes hektāriem veic vismaz vienu paraugu ņemšanu un analīzi.

4.   Analīžu rezultāti ir pieejami pārbaudei liellopu audzēšanas saimniecībā.

9. pants

Zemes apsaimniekošanas nosacījumi

1.   80 % vai vairāk no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, audzē kultūraugus ar augstu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu.

2.   Zālaugu starpkultūras neuzar pirms 1. marta nākamajā gadā pēc to izveidošanas.

3.   Pagaidu zālaugu platības uzar pavasarī. Kultūraugus ar augstu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu sēj pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā trīs nedēļas pēc zālaugu platības uzaršanas.

4.   Augsekā neizmanto pākšaugus vai citus augus, kas piesaista atmosfēras slāpekli, izņemot šādus:

| a) | āboliņš zālaugu platībās, kur āboliņa un lucernas ir mazāk par 50 %; |
| --- | --- |

a)

āboliņš zālaugu platībās, kur āboliņa un lucernas ir mazāk par 50 %;

| b) | lucerna zālaugu platībās, kur āboliņa un lucernas ir mazāk par 50 %; |
| --- | --- |

b)

lucerna zālaugu platībās, kur āboliņa un lucernas ir mazāk par 50 %;

| c) | mieži un zirņi, kuros iesēta zāle. |
| --- | --- |

c)

mieži un zirņi, kuros iesēta zāle.

5.   Normas kultūru mēslošanai ar slāpekli platībās, kas pirms tam bijušas pagaidu zālaugu platības, samazina par iepriekšējās kultūras slāpekļa vērtību saskaņā ar 2017. gada 12. jūlija Rīkojumu Nr. 963 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2017.–2018. g. plānošanas periodā un attiecīgajiem rīkojumiem par mēslošanas normām un lauksaimniecības kultūru un dārzeņu mēslošanas normu tabulām nākamajos plānošanas periodos, un šo normatīvo aktu turpmākiem grozījumiem.

10. pants

Monitorings

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka tiek izveidotas kartes, kurās attēlota:

| a) | atļauju aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa katrā pašvaldībā; |
| --- | --- |

a)

atļauju aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa katrā pašvaldībā;

| b) | atļauju aptverto liellopu procentuālā daļa katrā pašvaldībā; |
| --- | --- |

b)

atļauju aptverto liellopu procentuālā daļa katrā pašvaldībā;

| c) | atļauju aptvertās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā. |
| --- | --- |

c)

atļauju aptvertās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā.

Šīs kartes katru gadu atjaunina.

Kompetentās iestādes apkopo datus par augseku un lauksaimniecības metodēm liellopu audzēšanas saimniecībās, kam piešķirta atļauja saskaņā ar šo lēmumu. Šos datus katru gadu atjaunina.

2.   Kompetentās iestādes veic sakņu zonas ūdens, virszemes ūdeņu un pazemes ūdeņu monitoringu un sniedz Komisijai datus par slāpekli un fosforu augsnes profilā un nitrātu koncentrāciju virszemes ūdeņos un pazemes ūdeņos gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro.

Monitoringu veic saimniecības lauku mērogā lauksaimnieciskajos sateces baseinos valsts monitoringa programmas ietvaros. Monitoringa objekti ir reprezentatīvi galvenajiem augsnes tipiem, mēslošanas paņēmieniem un kultūraugiem.

Teritorijās ar smilšainām augsnēm veic pastiprinātu ūdens kvalitātes monitoringu. Bez tam vismaz 3 % no visām atļauju saņēmušajām saimniecībām ir jāveic nitrātu koncentrācijas monitorings virszemes un pazemes ūdeņos.

3.   Atļauju saņēmušajās liellopu audzēšanas saimniecībās kompetentās iestādes veic apsekojumus un pastāvīgu barības vielu analīzi lauksaimnieciskajos sateces baseinos valsts monitoringa programmas ietvaros un nodrošina datus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi.

Savākto informāciju un datus no barības vielu analīzes, kas minēta šā lēmuma 7. pantā, un monitoringa, kas minēts šā panta 2. punktā, izmanto uz zinātniskiem principiem balstītos slāpekļa daudzuma un fosfora zudumu modelēšanas aprēķinos liellopu audzēšanas saimniecībās, kam izsniegta atļauja.

4.   Kompetentās iestādes nosaka un reģistrē atkāpes aptvertās zemes platības procentuālo daļu, ko klāj:

| a) | lucerna vai āboliņš zālaugu platībās; |
| --- | --- |

a)

lucerna vai āboliņš zālaugu platībās;

| b) | mieži un zirņi, kuros iesēta zāle. |
| --- | --- |

b)

mieži un zirņi, kuros iesēta zāle.

11. pants

Verificēšana

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka visiem atļaujas pieteikumiem piemēro administratīvo kontroli. Ja kontroles rezultāti liecina, ka pieteikuma iesniedzējs nav ievērojis 7., 8. un 9. pantā paredzētos nosacījumus, pieteikumu atsaka un pieteikuma iesniedzēju informē par atteikuma iemesliem.

2.   Kompetentās iestādes izveido atļauju saņēmušo saimniecību inspicēšanas programmu.

Programmas pamatā ir riska analīze, kurā ņem vērā 7., 8. un 9. pantā paredzēto nosacījumu ievērošanas kontroles rezultātus iepriekšējos gados un to valsts tiesību aktu ievērošanas kontroles rezultātus, ar kuriem transponē Direktīvu 91/676/EEK.

3.   Inspicēšana sastāv no lauka apskates un klātienes kontroles, un to ik gadu veic vismaz 7 % atļauju saņēmušo liellopu audzēšanas saimniecību, pārbaudot, vai tiek izpildīti 7., 8. un 9. pantā izklāstītie nosacījumi. Ja konstatē, ka liellopu audzēšanas saimniecība šos nosacījumus nav izpildījusi, atļaujas turētājam uzliek sodu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tas nav tiesīgs saņemt atļauju plānošanas periodā.

4.   Kompetentajām iestādēm piešķir vajadzīgās pilnvaras un līdzekļus, lai pārbaudītu atbilstību ar šo lēmumu piešķirtās atkāpes nosacījumiem.

12. pants

Ziņošana

Kompetentās iestādes katru gadu ne vēlāk kā līdz 31. decembrim Komisijai iesniedz ziņojumu, kurā ietver šādu informāciju:

| a) | kartes, kurās attēlota individuālās atkāpes aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa, liellopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, kā arī vietējā zemes izmantojuma kartes, kā minēts 10. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

kartes, kurās attēlota individuālās atkāpes aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa, liellopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, kā arī vietējā zemes izmantojuma kartes, kā minēts 10. panta 1. punktā;

| b) | pazemes un virszemes ūdeņu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrācijām, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

pazemes un virszemes ūdeņu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrācijām, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 10. panta 2. punktā;

| c) | augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora koncentrāciju sakņu zonas ūdenī gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā minēts 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora koncentrāciju sakņu zonas ūdenī gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā minēts 10. panta 2. punktā;

| d) | 10. panta 3. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti; |
| --- | --- |

d)

10. panta 3. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti;

| e) | 10. panta 3. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu no atļauju saņēmušajām liellopu audzēšanas saimniecībām; |
| --- | --- |

e)

10. panta 3. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu no atļauju saņēmušajām liellopu audzēšanas saimniecībām;

| f) | 10. panta 4. punktā minētās tabulas, kurās uzrādīta individuālās atkāpes aptvertās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, ko klāj lucerna vai āboliņš zālaugu platībās un mieži/zirņi, kuros iesēta zāle; |
| --- | --- |

f)

10. panta 4. punktā minētās tabulas, kurās uzrādīta individuālās atkāpes aptvertās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, ko klāj lucerna vai āboliņš zālaugu platībās un mieži/zirņi, kuros iesēta zāle;

| g) | atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir kontrole saimniecību līmenī un informācija par liellopu audzēšanas saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 11. pantā minēto administratīvo kontroļu un inspekciju rezultātiem; |
| --- | --- |

g)

atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir kontrole saimniecību līmenī un informācija par liellopu audzēšanas saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 11. pantā minēto administratīvo kontroļu un inspekciju rezultātiem;

| h) | par katru lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju – dzīvnieku skaita un saražotā kūtsmēslu daudzuma tendences Dānijā un saimniecībās, kam piešķirta atkāpe; |
| --- | --- |

h)

par katru lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju – dzīvnieku skaita un saražotā kūtsmēslu daudzuma tendences Dānijā un saimniecībās, kam piešķirta atkāpe;

| i) | 4. pantā minēto atkāpes piešķiršanas nosacījumu izpilde. |
| --- | --- |

i)

4. pantā minēto atkāpes piešķiršanas nosacījumu izpilde.

Ziņojumā iekļautie telpiskie dati attiecīgā gadījumā atbilst Direktīvas 2007/2/EK noteikumiem. Vācot nepieciešamos datus, Dānija attiecīgā gadījumā izmanto informāciju, kas iegūta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 1. punktu.

13. pants

Piemērošanas periods

Šo lēmumu piemēro līdz 2020. gada 31. jūlijam.

14. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2018. gada 6. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2002. gada 18. novembra Lēmums 2002/915/EK par atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 319, 23.11.2002., 24. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2005. gada 5. aprīļa Lēmums 2005/294/EK par atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 94, 13.4.2005., 34. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2008. gada 8. augusta Lēmums 2008/664/EK par Lēmuma 2005/294/EK grozījumiem attiecībā uz atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 217, 13.8.2008., 16. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 23. oktobra Īstenošanas lēmums 2012/659/ES, ar ko Dānijas Karalistei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 295, 25.10.2012., 20. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2017. gada 16. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2017/847, ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 125, 18.5.2017., 35. lpp.).

6

(7)  SWD(2018) 246 final: Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas ziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā īstenota Padomes Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (balstoties uz dalībvalstu ziņojumiem par 2012.–2015. gada periodu).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

10

---