# Den Europæiske Unions L 290/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 290 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang16. november 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 290

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang16. november 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 9 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L2, L4 og L5 for så vidt angår støjemissioner [2018/1704] | 1 |
| | * | Regulativ nr. 63 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår støjemissioner [2018/1705] | 28 |
| | * | Regulativ nr. 90 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger, udskiftningsskiver og tromler til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil [2018/1706] | 54 |
| | * | Regulativ nr. 92 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer (NORESS) til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 for så vidt angår støjemission [2018/1707] | 162 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 9 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L2, L4 og L5 for så vidt angår støjemissioner [2018/1704]

2

4

5

1

*

Regulativ nr. 63 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår støjemissioner [2018/1705]

1

28

*

Regulativ nr. 90 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger, udskiftningsskiver og tromler til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil [2018/1706]

54

*

Regulativ nr. 92 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer (NORESS) til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 for så vidt angår støjemission [2018/1707]

1

2

3

4

5

162

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 16.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 290/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 9 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L2, L4 og L5 for så vidt angår støjemissioner [2018/1704]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 3 til ændringsserie 07 med ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2017

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjstype eller en type udstødnings- eller lyddæmpningssystem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

12.

Bilag

| 1. | Meddelelsesformular |
| --- | --- |

1.

| 2. | Udformning af godkendelsesmærket |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metoder og instrumenter til måling af lyd fra motorkøretøjer |
| --- | --- |

3.

| 4. | Maksimale grænseværdier for støjniveau (nye køretøjer) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer for måleplads |
| --- | --- |

5.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L2, L4 og L5
   (1) for så vidt angår støjemissioner.

2

4

5

1

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår støjniveau og originalt udstødningssystem som teknisk enhed på en køretøjstype, der er omfattet af dette regulativ |
| --- | --- |

2.1.

»godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår støjniveau og originalt udstødningssystem som teknisk enhed på en køretøjstype, der er omfattet af dette regulativ

| 2.2. | »køretøjstype«: en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:






  2.2.1. | karosseriets form og materialer (i særdeleshed motorrummet og lyddæmpning heraf) |
| --- | --- | --- |

2.2.

»køretøjstype«: en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

2.2.1.

karosseriets form og materialer (i særdeleshed motorrummet og lyddæmpning heraf)

| 2.2.2. | køretøjets længde og bredde |
| --- | --- |

2.2.2.

køretøjets længde og bredde

| 2.2.3. | motortype (styret tænding eller kompressionstænding, frem- og tilbagegående eller rotationsstempel, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, maksimal nettomærkeeffekt og motorens mærkehastighed).
  For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen |
| --- | --- |

2.2.3.

motortype (styret tænding eller kompressionstænding, frem- og tilbagegående eller rotationsstempel, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, maksimal nettomærkeeffekt og motorens mærkehastighed).

For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen

| 2.2.4. | elmotoren, såfremt der er tale om et hybridt elkøretøj |
| --- | --- |

2.2.4.

elmotoren, såfremt der er tale om et hybridt elkøretøj

| 2.2.5. | transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold |
| --- | --- |

2.2.5.

transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold

| 2.2.6. | antal, type og anbringelse af udstødningssystemer. |
| --- | --- |

2.2.6.

antal, type og anbringelse af udstødningssystemer.

| 2.3. | »maksimal nettomærkeeffekt«: forbrændingsmotorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2012.
  Symbolet Pn betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt |
| --- | --- |

2.3.

»maksimal nettomærkeeffekt«: forbrændingsmotorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2012.

Symbolet Pn betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt

n

| 2.4. | »motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten (2).
  Symbolet nrated betegner motorens mærkehastighed udtrykt i omdr./min-1. |
| --- | --- |

2.4.

»motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten (2).

2

Symbolet nrated betegner motorens mærkehastighed udtrykt i omdr./min-1.

rated

-1

| 2.5. | »udstødnings- eller lyddæmpningssystem(er)«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra et motorkøretøj og dets udstødning |
| --- | --- |

2.5.

»udstødnings- eller lyddæmpningssystem(er)«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra et motorkøretøj og dets udstødning

| 2.6. | »originalt udstødnings eller lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne. Det kan være en del af det originale udstyr eller en udskiftningskomponent |
| --- | --- |

2.6.

»originalt udstødnings eller lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne. Det kan være en del af det originale udstyr eller en udskiftningskomponent

| 2.7. | »udstødnings- eller lyddæmpningssystemer af forskellige typer«: udstødnings- eller lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt med hensyn til:






  2.7.1. | at deres komponenter har forskellige fabriks- eller handelsbetegnelser |
| --- | --- | --- |

2.7.

»udstødnings- eller lyddæmpningssystemer af forskellige typer«: udstødnings- eller lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt med hensyn til:

2.7.1.

at deres komponenter har forskellige fabriks- eller handelsbetegnelser

| 2.7.2. | at egenskaberne for de materialer, der udgør en komponent, varierer, eller at komponenterne varierer i form eller størrelse |
| --- | --- |

2.7.2.

at egenskaberne for de materialer, der udgør en komponent, varierer, eller at komponenterne varierer i form eller størrelse

| 2.7.3. | at driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige |
| --- | --- |

2.7.3.

at driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige

| 2.7.4. | at deres komponenter er samlet på forskellig vis. |
| --- | --- |

2.7.4.

at deres komponenter er samlet på forskellig vis.

| 2.8. | »komponent i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet«: en af de enkeltdele, hvis enhed udgør udstødnings- eller lyddæmpningssystemet (3).
  Hvis motoren har monteret en indsugningsanordning (luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, som er nødvendig for at sikre overensstemmelse med grænseværdierne for støjniveau), skal denne anordning anses for at have samme betydning som selve udstødningssystemet og medtages i den liste, der refereres til i punkt 3.2.2 nedenfor, og være forsynet med den i punkt 4.1 nedenfor foreskrevne mærkning |
| --- | --- |

2.8.

»komponent i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet«: en af de enkeltdele, hvis enhed udgør udstødnings- eller lyddæmpningssystemet (3).

3

Hvis motoren har monteret en indsugningsanordning (luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, som er nødvendig for at sikre overensstemmelse med grænseværdierne for støjniveau), skal denne anordning anses for at have samme betydning som selve udstødningssystemet og medtages i den liste, der refereres til i punkt 3.2.2 nedenfor, og være forsynet med den i punkt 4.1 nedenfor foreskrevne mærkning

| 2.9. | »referencemasse«: køretøjets masse i normal køreklar driftsstand og monteret med følgende udstyr:






  a) | fuldstændigt elektrisk udstyr, herunder de af fabrikanten leverede lygter og lyssignaler |
| --- | --- | --- |

2.9.

»referencemasse«: køretøjets masse i normal køreklar driftsstand og monteret med følgende udstyr:

a)

fuldstændigt elektrisk udstyr, herunder de af fabrikanten leverede lygter og lyssignaler

| b) | alle instrumenter og anordninger, som kræves af lovgivning vedrørende måling af køretøjets tørvægt |
| --- | --- |

b)

alle instrumenter og anordninger, som kræves af lovgivning vedrørende måling af køretøjets tørvægt

| c) | fuld last af væsker, der kræves til korrekt funktion af enhver del af køretøjet, og brændstoftanken fyldt op til mindst 90 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet |
| --- | --- |

c)

fuld last af væsker, der kræves til korrekt funktion af enhver del af køretøjet, og brændstoftanken fyldt op til mindst 90 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet

| d) | ekstraudstyr, som normalt leveres af fabrikanten, ud over hvad der er nødvendigt for normal drift (værktøjssæt, bagagebærer, vindskærm, beskyttelsesskærm osv.) |
| --- | --- |

d)

ekstraudstyr, som normalt leveres af fabrikanten, ud over hvad der er nødvendigt for normal drift (værktøjssæt, bagagebærer, vindskærm, beskyttelsesskærm osv.)

| e) | fremdrivningsbatteriets masse, hvis et sådant forefindes. |
| --- | --- |

e)

fremdrivningsbatteriets masse, hvis et sådant forefindes.

Symbolet mref betegner referencemasse i kg.

ref

Anmærkninger:

Anmærkninger:

| 1. | For køretøjer, der drives med en blanding af brændstof og olie, gælder, at:






  1.1. | når brændstoffet og olien er blandet på forhånd, fortolkes ordet »brændstof« som omfattende en sådan forblanding af brændstof og olie |
| --- | --- | --- |

1.

For køretøjer, der drives med en blanding af brændstof og olie, gælder, at:

1.1.

når brændstoffet og olien er blandet på forhånd, fortolkes ordet »brændstof« som omfattende en sådan forblanding af brændstof og olie

| 1.2. | når brændstoffet og olien afmåles separat, fortolkes ordet »brændstof« kun som omfattende benzinen. I dette tilfælde er »olien« allerede omfattet af litra c) i dette punkt |
| --- | --- |

1.2.

når brændstoffet og olien afmåles separat, fortolkes ordet »brændstof« kun som omfattende benzinen. I dette tilfælde er »olien« allerede omfattet af litra c) i dette punkt

| 2.10. | »prøvningsmassen« er referencemassen plus den samlede masse af fører og prøvningsudstyr.
  Den samlede masse af føreren og det prøvningsudstyr, der anvendes på køretøjet, må ikke være over 90 kg eller under 70 kg. Der placeres lodder på køretøjet, hvis mindstevægten på 70 kg ikke er nået.
  Symbolet mt betegner referencemasse i kg. |
| --- | --- |

2.10.

»prøvningsmassen« er referencemassen plus den samlede masse af fører og prøvningsudstyr.

Den samlede masse af føreren og det prøvningsudstyr, der anvendes på køretøjet, må ikke være over 90 kg eller under 70 kg. Der placeres lodder på køretøjet, hvis mindstevægten på 70 kg ikke er nået.

Symbolet mt betegner referencemasse i kg.

t

| 2.11. | »køretøjets tophastighed«: køretøjets maksimale konstruktivt bestemte hastighed som målt i henhold til ISO 7116:2011 for køretøjer i klasse L2 og i henhold til ISO-standard 7117:2010 for køretøjer i klasse L4 og L5.
  Symbolet vmax betegner køretøjets tophastighed i km/h. |
| --- | --- |

2.11.

»køretøjets tophastighed«: køretøjets maksimale konstruktivt bestemte hastighed som målt i henhold til ISO 7116:2011 for køretøjer i klasse L2 og i henhold til ISO-standard 7117:2010 for køretøjer i klasse L4 og L5.

2

4

5

Symbolet vmax betegner køretøjets tophastighed i km/h.

max

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår støjemissioner skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:

| 3.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2 nævnte punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler |
| --- | --- |

3.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2 nævnte punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler

| 3.2.2. | en fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret |
| --- | --- |

3.2.2.

en fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret

| 3.2.3. | en tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorcyklen |
| --- | --- |

3.2.3.

en tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorcyklen

| 3.2.4. | detaljerede tegninger af den enkelte komponent, hvormed den let kan findes og identificeres, samt en nærmere angivelse af de anvendte materialer. |
| --- | --- |

3.2.4.

detaljerede tegninger af den enkelte komponent, hvormed den let kan findes og identificeres, samt en nærmere angivelse af de anvendte materialer.

3.3.   På anmodning fra den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne, skal køretøjsfabrikanten desuden indlevere et eksemplar af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet.

3.4.   Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.

4.   MÆRKNING

4.1.   Komponenterne i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal som minimum være mærket med følgende oplysninger:

| 4.1.1. | Fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter. |
| --- | --- |

4.1.1.

Fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter.

| 4.1.2. | Den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse. |
| --- | --- |

4.1.2.

Den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse.

| 4.1.3. | Identifikationsnumrene. |
| --- | --- |

4.1.3.

Identifikationsnumrene.

| 4.1.4. | Alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

Alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten (4).

4

| 4.1.5. | Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet. |
| --- | --- |

4.1.5.

Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet.

| 4.1.6. | Sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og desuden være synlige ved den foreskrevne montering på køretøjet. |
| --- | --- |

4.1.6.

Sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og desuden være synlige ved den foreskrevne montering på køretøjet.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Når den køretøjstype, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles godkendelse af køretøjstypen.

5.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De to første tal (p.t. 07, svarende til ændringsserie 07, der trådte i kraft den 3. november 2013) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type udstødnings- eller lyddæmpningssystem, eller til en anden køretøjstype.

5.3.   Godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og i form af tegninger af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala.

5.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 5.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4), og |
| --- | --- |

5.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4), og

4

| 5.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor. |
| --- | --- |

5.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor.

5.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til 1958-overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal yderligere godkendelsesnumre og symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor.

5.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

5.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade.

5.8.   Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformning af godkendelsesmærker.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1.   Almindelige forskrifter

6.1.1.   Køretøjet, dets motor og dets udstødnings- eller lyddæmpningssystem, skal være udformet, konstrueret og samlet således, at køretøjet ved normal anvendelse trods de svingninger, det er udsat for, opfylder forskrifterne i dette regulativ.

6.1.2.   Udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal være således udformet, fremstillet og samlet, at det er modstandsdygtigt over for den korrosion, det udsættes for.

6.1.3.   Følgende oplysninger skal findes på motorkøretøjet på et let tilgængeligt, men ikke nødvendigvis umiddelbart synligt sted:

| a) | fabrikantens navn |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn

| b) | målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 3.1.4 i bilag 3. |
| --- | --- |

b)

målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 3.1.4 i bilag 3.

6.2.   Forskrifter vedrørende støjniveau

6.2.1.   Målemetoder

6.2.1.1.   Støjemissioner fra køretøjstyper indleveret til godkendelse skal måles ved hjælp af de(n) metode(r), der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ, både når køretøjet er i bevægelse, og når det er stationært (5). Ved køretøjer, hvor en elmotor eller forbrændingsmotor ikke er i drift, når køretøjet er stationært, måles støjemissioner kun, når køretøjet er i bevægelse.

5

Hvis køretøjet har valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder, som påvirker støjemissionen fra køretøjet, skal alle disse funktionsmåder være i overensstemmelse med forskrifterne i dette punkt. Prøvningen skal være baseret på det værst tænkelige tilfælde.

For hybride elkøretøjer skal prøvningerne udføres to gange under følgende betingelser:

| a) | Betingelse A: Batterierne skal være i maksimal ladningstilstand; hvis der er mere end én »hybrid funktionsmåde«, anvendes den mest elektriske hybride funktionsmåde ved prøvningen |
| --- | --- |

a)

Betingelse A: Batterierne skal være i maksimal ladningstilstand; hvis der er mere end én »hybrid funktionsmåde«, anvendes den mest elektriske hybride funktionsmåde ved prøvningen

| b) | Betingelse B: Batterierne skal være i minimal ladningstilstand; hvis der er mere end én »hybrid funktionsmåde«, anvendes den mest brændstofforbrugende funktionsmåde ved prøvningen. |
| --- | --- |

b)

Betingelse B: Batterierne skal være i minimal ladningstilstand; hvis der er mere end én »hybrid funktionsmåde«, anvendes den mest brændstofforbrugende funktionsmåde ved prøvningen.

Det endelige resultat er det højeste af prøvningsresultaterne for betingelse A og B.

6.2.1.2.   Værdierne, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1.1, indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ.

6.2.1.3.   Støjniveauet, som er bestemt efter metoden i punkt 3.1 i bilag 3 til dette regulativ med køretøjet i bevægelse, må ikke overskride grænseværdierne (for nye køretøjer og nye udstødnings- eller lyddæmpningssystemer) i bilag 4 til dette regulativ for den klasse, som køretøjet tilhører.

6.3.   Yderligere forskrifter

6.3.1.   Bestemmelser om beskyttelse mod uautoriserede indgreb

Alle udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er muligt at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den skal også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.

6.3.2.   Multimode-udstødnings- eller lyddæmpningssystemer

Udstødnings- eller lyddæmpningssystemer med flere, manuelt indstillelige driftstilstande (multimode), skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.

6.3.3.   Forbud mod manipulationsanordninger

Køretøjsfabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde forskrifterne for støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.

7.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJSTYPE ELLER EN TYPE UDSTØDNINGS- ELLER LYDDÆMPNINGSSYSTEM

7.1.   Enhver ændring af køretøjstypen eller af udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen skal meddeles til den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

7.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.

7.3.   Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

8.1.   Ethvert køretøj, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype, være udstyret med det udstødnings- eller lyddæmpningssystem, hvormed det blev godkendt, og opfylde forskrifterne i punkt 6 ovenfor.

8.2.   Til kontrol af overensstemmelsen som foreskrevet i punkt 8.1 ovenfor udtages af produktionsserien et køretøj, som er påført godkendelsesmærke efter forskrifterne i dette regulativ. Produktionen vurderes at være i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ, hvis støjniveauet ved metoden beskrevet i bilag 3 ikke overskrides med mere end 3 dB (A) i forhold til den ved godkendelsen målte værdi eller med mere end 1 dB (A) for de grænseværdier, der er foreskrevet i punkt 6.2.1.3 ovenfor.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Godkendelser, som er meddelt for en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8.2 foreskrevne kontrol.

9.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt ophører med at fremstille et køretøj eller et udstødnings- eller lyddæmpningssystem, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   OVERGANGSBESTEMMELSER

11.1.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 07 kan ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07.

11.2.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele typegodkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07.

11.3.   Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser af eksisterende typer, der er meddelt i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.

11.4.   I 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 til dette regulativ kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, som er godkendt i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.

11.5.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 til dette regulativ er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende en køretøjstype, som er godkendt i henhold til den foregående ændringsserie til dette regulativ, med henblik på national eller regional typegodkendelse.

11.6.   Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, hvis anvendelse af dette regulativ først træder i kraft efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtet til at acceptere typegodkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ, og er kun forpligtet til at acceptere typegodkendelser meddelt i henhold til ændringsserie 07.

11.7.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 1 til ændringsserie 07 må ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 07.

11.8.   Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 07 for dette regulativ må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele typegodkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 07 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som fastlagt i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2).

1

(2)  Hvis den maksimale nettomærkeeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner motorens mærkehastighed i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den maksimale nettomærkeeffekt opnås.

2

(3)  Disse komponenter er f.eks. udstødningsmanifolden, udstødningsrøret, ekspansionskammeret, selve lyddæmperen osv. Hvis motorens indsugning er udstyret med luftfilter, og tilstedeværelsen af dette er afgørende for at sikre overholdelse af de foreskrevne grænseværdier for støjniveauet, skal filteret betragtes som en komponent i »udstødnings- eller lyddæmpningssystemet« og være forsynet med den i punkt 3.2.2 og 4.1 foreskrevne mærkning.

3

(4)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4.

4

(5)  Der udføres en prøvning, mens køretøjet er stationært, for at tilvejebringe en referenceværdi for myndigheder, der anvender denne metode til kontrol af ibrugtagne køretøjer.

5

---

BILAG 1

MEDDELELSESFORMULAR

(Største format: A4-format (210 × 297 mm))

(1)

Udstedt af: Myndighedens navn

vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype med hensyn til støjemission i henhold til regulativ nr. 9

Godkendelse nr. Udvidelse nr.

1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:

2. Køretøjstype:

2.1. Variant(er) (hvis det er relevant):

2.2. Version(er) (hvis det er relevant):

3. Fabrikantens navn og adresse:

4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:

5. Forbrændingsmotor

5.1. Motorfabrikant

5.2. Motortype

5.3. Motorprincip: f.eks. motor med styret tænding, kompressionstænding osv. (3)

5.4. Taktantal: to- eller firetaktsmotor (hvis relevant) (2)

5.5. Motorens slagvolumen (hvis relevant): cm3

5.6. Maksimal nettomærkeeffekt (målemetode): kW

5.7. Motorens mærkehastighed: min– 1

6. Elmotor (hvis relevant)

6.1. Fabrikat

6.2. Type

7. Transmission

7.1. Fabrikat

7.2. Type (manuel, automatisk, CVT)

7.3. Antal gear:

7.4. Anvendte gear:

7.5. Differentialets udvekslingsforhold:

8. Dæktype og -dimension (for hver aksel):

9. Maksimal tilladt totalvægt, inkl. sættevogn (hvis relevant): kg

10. Kort beskrivelse af det originale udstødningssystem:

11. Type(r) originalt udstødningssystem:

12. Typer indsugningssystem(er), (hvis det er nødvendigt for overholdelse af støjgrænsen):

13. Køretøjernes belastningstilstand under prøvning:

14. For prøvning af stationært køretøj: Mikrofonens placering og retning (med henvisning til diagrammerne i bilag 3 til dette regulativ — tillæg):

15. Støjniveau:

15.1. Køretøj i bevægelse: dB(A)

15.2. Ved en konstant køretøjshastighed (før acceleration) på km/h

15.3. Stationært køretøj: dB(A)

15.4. ved motorhastighed: min– 1

16. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata

16.1. Gear (i) for køretøjer med manuelt gear:

16.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 serier) for gear (i): km/h

16.3. Lydtrykniveau L(i): dB(A)

17. Køretøjet indleveret til godkendelse den:

18. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne:

19. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste:

20. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:

21. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)

22. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:

23. Sted:

24. Dato:

25. Underskrift:

26. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:

a) tegninger, diagrammer og skitser af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

b) fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

c) en fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.

(1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).

(2) Det ikke gældende overstreges.

(3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET

Model A

(se punkt 5.4 i dette regulativ)

Image 3

Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til støjemissioner er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 9 med godkendelsesnummer 072439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 9 som ændret ved ændringsserie 07.

Model B

(se punkt 5.5 i dette regulativ)

Image 4

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 9 og 33 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 9 ændringsserie 07, og at regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

METODER OG INSTRUMENTER TIL MÅLING AF STØJ, DER UDSENDES AF KØRETØJER I KLASSE L2, L4 OG L5

1.   MÅLEINSTRUMENTER

1.1.   Alment

Det apparat, der anvendes til måling af lydtrykniveau, skal være en lydmåler eller et tilsvarende målesystem, der opfylder kravene til klasse 1-instrumenter (inklusive den anbefalede vindhætte, hvis en sådan anvendes). Disse krav er beskrevet i IEC 61672-1:2013. Målingerne udføres ved »F«-vægtning for tid på det akustiske måleinstrument og ved »A«-vægtning af frekvens, som desuden er beskrevet i IEC 61672-1:2013. Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede lydtrykniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms. Instrumenterne skal vedligeholdes og kalibreres efter instrumentfabrikantens anvisninger.

1.2.   Kalibrering

Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele det akustiske målesystem kontrolleres med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af klasse 1 i henhold til IEC 60942:2003. Uden yderligere justering skal forskellen mellem aflæsningerne være mindre end eller lig med 0,5 dB(A). Hvis denne værdi overskrides, skal resultaterne af målinger foretaget efter den seneste tilfredsstillende kontrol kasseres.

1.3.   Opfyldelse af forskrifterne

Lydkalibratorens overensstemmelse med IEC 60942:2003 skal kontrolleres en gang om året. Instrumentsystemets overensstemmelse med kravene i IEC 61672-1:2013 skal kontrolleres mindst hvert andet år. Al overensstemmelsesprøvning udføres af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, der kan spores til relevante standarder.

1.4.   Instrumenter til hastighedsmåling

Motorhastigheden måles med et instrument, der opfylder specifikationskravene med mindst ± 2 % eller bedre ved de motorhastigheder, der kræves for de målinger, der udføres.

Køretøjers vejhastighed måles med instrumenter, der opfylder specifikationskravene med mindst ± 0,5 km/h ved kontinuerlig måling. Hvis målingen foretages ved uafhængige målinger af køretøjshastigheden, skal disse instrumenter opfylde specifikationskravene med mindst ± 0,2 km/h (1).

1.5.   Meteorologiske måleinstrumenter

De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre, skal opfylde følgende specifikationskrav:

| | ± 1 °C eller derunder for apparater til måling af temperatur |
| --- | --- |

± 1 °C eller derunder for apparater til måling af temperatur

| | ± 1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed |
| --- | --- |

± 1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed

| | ± 5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk |
| --- | --- |

± 5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk

| | ± 5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed. |
| --- | --- |

± 5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed.

2.   MÅLEBETINGELSER

2.1.   Måleplads, korrektion for vejrforhold og baggrundsstøj

2.1.1.   Målepladsen

Målepladsen skal bestå af en accelerationsbane i midten, omgivet af et praktisk taget plant prøveområde. Prøvebanen skal være plan; dens overflade skal være tør og være således konstrueret, at dækstøjen er ringe.

På målepladsen skal det frie lydfelt holdes inden for en nøjagtighed på ± 1 dB mellem støjkilden, som er placeret i midten af accelerationsbanen, og mikrofonen. Dette krav anses for at være opfyldt, når der ikke findes nogen lydreflekterende afskærmning af betydning såsom hegn, klipper, broer eller bygninger, inden for en afstand af 50 m fra accelerationsbanens midtpunkt. Prøvebanens overflade skal opfylde kravene i bilag 5 til dette regulativ.

Der må ikke være hindringer, som kan påvirke lydfeltet i nærheden af mikrofonen, og der må ikke befinde sig personer mellem mikrofonen og lydkilden. Observatøren skal under målingerne placere sig med henblik på at undgå at påvirke aflæsningerne.

Prøvebanens overflade skal være i overensstemmelse med kravene i bilag 5 til dette regulativ eller i ISO10844:2014. Efter udløbet af den periode, der er fastsat i punkt 11.8 i dette regulativ, anvendes udelukkende ISO 10844:2014 som reference.

2.1.2.   Korrektion for vejrforhold og baggrundsstøj

Der må ikke foretages målinger under dårlige vejrforhold. Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, overskrider 5 m/s i lydmålingsintervallet.

Til disse målinger skal det A-vægtede lydniveau fra andre lydkilder end det køretøj, der prøves, og støjniveauet på grund af vindpåvirkninger ligge mindst 10 dB(A) lavere end den af køretøjet frembragte støj. Mikrofonen kan være forsynet med en passende vindhætte, forudsat at der tages højde for dens påvirkning af mikrofonens følsomhed og retningskarakteristik.

Er forskellen mellem baggrundsstøj og det målte lydtryk mellem 10 og 15 dB(A), skal der ved beregningen af prøvningsresultatet fratrækkes en passende korrektion fra udslaget på lydtrykmåleren, jf. tabel 1.

Tabel 1

Korrektion af de individuelle prøvningsværdier

| Forskel mellem baggrundslydtryk og målt lydtryk (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | > 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrektion i dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Forskel mellem baggrundslydtryk og målt lydtryk (dB)

10

11

12

13

14

> 15

Korrektion i dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2.   Køretøjets tilstand

2.2.1.   Almindelige betingelser

Køretøjstypen leveres som specificeret af køretøjsfabrikanten.

Inden målingen bringes køretøjet i normal driftstilstand med hensyn til:

| — | temperaturer |
| --- | --- |

—

temperaturer

| — | tuning |
| --- | --- |

—

tuning

| — | brændstof |
| --- | --- |

—

brændstof

| — | tændrør, karburator(er) osv. (afhængigt af, hvad der er relevant) |
| --- | --- |

—

tændrør, karburator(er) osv. (afhængigt af, hvad der er relevant)

Er køretøjet udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under lydmålingen.

Hvis køretøjet er udstyret med anordninger, der ikke er nødvendige for dets fremdrift, men som anvendes, når køretøjet er i normal drift på vej, skal disse være aktiveret i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer.

For køretøjer med mere end et drivende hjul er det kun det drivende hjul, som er beregnet til normal kørsel på landevej, som anvendes. Hvis køretøjet er monteret med en anhænger eller sættevogn, fjernes denne før prøvningen.

2.2.2.   Køretøjets prøvningsmasse

Køretøjet skal prøves med dets prøvningsmasse som defineret i punkt 2.10 i dette regulativ.

2.2.3.   Dækvalg og -tilstand

Dækkene skal passe til køretøjet og være oppumpet til det tryk, som køretøjsfabrikanten har anbefalet for køretøjets prøvningsmasse.

Dækkene skal udvælges af køretøjets fabrikant og svare til en af de dækdimensioner og -typer, der er udpeget til køretøjet af køretøjets fabrikant. Den mindste mønsterdybde skal være mindst 80 % af den fulde mønsterdybde.

3.   MÅLEMETODER

3.1.   Måling af støjemissionen fra køretøjer i bevægelse

3.1.1.   Prøveopstilling og mikrofonplacering

3.1.1.1.   Prøveopstillingen er vist i figur 1.

De to linjer AA′ og BB′, der er parallelle med mikrofonens linje PP′, og som findes henholdsvis 10 m foran og 10 m bagved denne linje, skal være markeret på prøvebanen.

3.1.1.2.   Afstanden for mikrofonernes placering fra linjen CC′ på mikrofonlinjen PP′, der er vinkelret på referencelinjen CC′ på prøvebanen (jf. figur 1), skal være 7,5 m ± 0,05 m.

Mikrofonerne skal placeres 1,2 m ± 0,02 m over jorden. Referenceaksen for frifeltbetingelser (jf. IEC 61672-1:2013) skal være horisontal og lodret på køretøjets bane CC′.

3.1.2.   Gennemførelse af accelerationsprøven, køretøjets hastighed ved fremføring og gearvalg

3.1.2.1.   Gennemførelse af accelerationsprøven

Køretøjet fremføres til linjen AA′ med konstant begyndelseshastighed vAA′ som specificeret nedenfor. Når køretøjets forende når linjen AA′, drejes gashåndtaget i bund så hurtigt så hurtigt som muligt og fastholdes i denne stilling, indtil køretøjets bagende passerer linjen BB′; gashåndtaget drejes derefter så hurtigt som muligt til tomgangsposition. Den hastighed, som køretøjet har, når dets bagende når linjen BB′ kaldes vBB′.

Motorhastigheden svarende til vAA′ og vBB′ i en given prøvningsbetingelse kaldes nAA′ og nBB′.

For leddelte køretøjer bestående af to fast sammenkoblede enheder, der anses for at være ét enkelt køretøj, ses der ved bestemmelse af, hvornår linje BB′ passeres, bort fra sættevognen.

Ved alle målinger køres køretøjet i lige linje på prøvebanen, således at køretøjets spor i midterlængdeplanet ligger så tæt som muligt op ad linjen CC′.

Figur 1

Målepositioner for køretøjer i bevægelse

Image 5

3.1.2.2.   Bestemmelse af køretøjets fremføringshastighed og gearvalg

3.1.2.2.1.   Køretøjer uden gearskifte

Køretøjet fremføres til linjen AA′ ved en konstant køretøjshastighed vAA′, svarende enten til motorhastighed (min-1) til 75 % af mærkehastigheden som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ, eller 75 % af den maksimale motorhastighed, som regulatoren tillader, eller til 50 km/h, alt efter hvad der er lavest.

3.1.2.2.2.   Køretøjer med manuelt gear, automatgear (AT) og transmissionssystemer med trinløst variabel udveksling (CVT) prøvet ved låst gear

Hvis køretøjet er udstyret med en »dual mode transmission« (f.eks. lavt og højt), anvendes indstillingen til normal drift på vej.

Hvis køretøjet er udstyret med en gearkasse med to eller tre eller fire fremadgående gear eller det samme antal låsbare gear ved automatgear eller CVT, anvendes andet gear. Hvis gearkassen har flere end fire fremadgående gear eller det samme antal låsbare gear ved automatgear eller CVT, anvendes tredje gear.

Køretøjet fremføres til linjen AA′ ved en konstant køretøjshastighed vAA′, svarende enten til motorhastigheden 75 % af den mærkehastigheden som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ, eller 75 % af den maksimale motorhastighed, som regulatoren tillader, eller til 50 km/h, alt efter hvad der er lavest.

Hvis den ovennævnte procedure medfører, at motorhastigheden nBB′, målt når køretøjets bagende passerer linjen BB′, overstiger mærkehastigheden som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ, anvendes det første højere gear (eller låste gear), som sikrer, at motorens mærkehastighed ikke længere overskrides op til linjen BB′ for måleområdet.

Hjælpegearing (overgear) må ikke være aktiveret.

3.1.2.2.3.   Køretøjer med automatgear, adaptive transmissioner eller transmissioner med variabel udveksling prøvet ved ikkelåst gear

Gearvælgerpositionen for fuld automatik anvendes.

Når flere fuldautomatiske driftsmåder er tilgængelige (f.eks. økonomi, sport), vælges den måde, som giver køretøjet den højeste gennemsnitlige acceleration mellem linjerne AA′ og BB′.

Prøven kan omfatte skift til lavere gear og højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt. Under alle omstændigheder undgås skift til gear, som ikke typisk anvendes under de specificerede betingelser ved bykørsel.

Derfor er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearskifteanordninger, der kan forhindre nedgearing til udvekslinger, der ikke er typisk anvendte ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel. Sådanne anordningers funktion skal være beskrevet i meddelelsesformularen.

Køretøjet fremføres til linjen AA′ ved en konstant køretøjshastighed vAA′ på 50 km/h eller 75 % af køretøjets tophastighed som defineret i punkt 2.11 i dette regulativ, alt efter hvad der er lavest.

3.1.3.   Bestemmelse af støjniveau

Det maksimale lydtryk, som registreres på hver side af køretøjet, reduceres med 1 dB(A) for at tage højde for unøjagtigheder i målingen og afrundes matematisk til nærmeste decimal (f.eks. skal 78,45 noteres som 78,5, mens 78,44 skal noteres som 78,4). Disse værdier udgør måleresultatet.

Målingen er ikke gyldig, hvis der registreres en spidsværdi, der afviger unormalt fra det generelle lydniveau.

Der foretages mindst to målinger på hver side af køretøjet.

Måleresultaterne betragtes som gyldige, hvis forskellen mellem to på hinanden følgende målinger på samme side af køretøjet ikke afviger fra hinanden med mere end 2 dB (A).

Der kan foretages foreløbige målinger med henblik på justering, men disse skal lades ude af betragtning ved fastlæggelse måleresultaterne.

3.1.4.   Beregning af det endelige prøvningsresultat

Det endelige prøvningsresultat er gennemsnittet af de fire prøvningsresultater afrundet til nærmeste hele decibel. Er det første tal efter kommaet mellem 0 og 4, rundes resultatet ned, er det mellem 5 og 9, rundes det op.

Hvis der er tale om hybride elkøretøjer, er det endelige resultat det højeste af prøvningsresultaterne for betingelse A og B som beskrevet i punkt 6.2.1.1 i dette regulativ.

3.2.   Måling af støj fra stationære køretøjer (til kontrol af køretøjet i brug)

3.2.1.   Lydtrykniveau i nærheden af udstødningssystemets afgang(e)

For at lette den efterfølgende prøvning af køretøjer i brug måles lydtrykniveauet desuden i nærheden af udstødningssystemets (lyddæmpningssystemets) afgang i overensstemmelse med nedenstående forskrifter, og måleresultatet anføres i den prøvningsrapport, der udarbejdes med henblik på udstedelse af det dokument, som er omhandlet i bilag 1 til dette regulativ.

3.2.2.   Måleinstrumenter

Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionslydmåler, jf. punkt 1. i dette bilag.

3.2.3.   Måleforhold

3.2.3.1.   Køretøjets tilstand

Inden målingen bringes køretøjets motor op på den normale driftstemperatur. Hvis køretøjet er forsynet med automatiske ventilatorer, foretages ingen justering af disse under målingen af lydniveauet.

Under målingerne skal gearvælgeren være i frigear. Hvis transmissionen ikke kan frakobles, skal køretøjets drivende hjul kunne køre uden belastning, f.eks. ved anbringelse af køretøjet på en holder eller på ruller.

3.2.3.2.   Målepladsen

Et hvilket som helst område uden væsentlige akustiske forstyrrelser kan anvendes som måleplads. Plane arealer med belægning af beton, asfalt eller lignende hårdt og stærkt lydreflekterende materiale er særlig egnede; overflader af fasttromlet jord tillades ikke. Målepladsen skal have form som et rektangel, hvis sider er mindst 3 m fra køretøjets ydre konturer (bortset fra styret). Ingen større hindring, herunder andre personer end observatøren og føreren, må befinde sig inden for dette rektangel.

Køretøjet placeres inden for ovennævnte rektangel på en sådan måde, at målemikrofonen er mindst én meter fra enhver stenkant.

3.2.3.3.   Diverse

Instrumentudslag forårsaget af omgivende støj eller vind skal være mindst 10 dB(A) lavere end den støj, der skal måles. Mikrofonen kan være forsynet med en egnet vind, forudsat at der tages højde for dens påvirkning af mikrofonens følsomhed.

3.2.4.   Målemetode

3.2.4.1.   Antal målinger

Der foretages mindst tre målinger i hvert målepunkt. Måleresultaterne betragtes kun som gyldige, hvis forskellen mellem tre på hinanden følgende målinger ikke afviger fra hinanden med mere end 2 dB(A).

3.2.4.2.   Mikrofonens placering (se figur 2)

Mikrofonen placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt i henhold til figur 3 og i en vinkel på 45° ± 5° på det lodrette plan, der omfatter afgangsåbningens flow-akse. Mikrofonen skal være på højde med referencepunktet, men ikke mindre end 0,2 m fra jordoverfladen. Mikrofonens referenceakse skal være parallel med jordoverfladen og rettet mod udstødningsrørets afgangsåbning.

Figur 2

Mikrofonplaceringer til måling af støj fra stationært køretøj

Højde for referencepunktet på udstødningsrørets afgangsåbning

Figur 3

Figur 3

Referencepunkt

Referencepunkt

| | Tegnforklaring:








  T | = | Set fra oven |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | Set fra siden |
| 1 | = | Referencepunkt |
| 2 | = | Vejoverflade |
| A | = | Skråt afskåret rør |
| B | = | Nedadbøjet rør |
| C | = | Lige rør |
| D | = | Lodret rør |

Image 7

Tegnforklaring:

Tegnforklaring:

T

=

Set fra oven

S

=

Set fra siden

1

=

Referencepunkt

2

=

Vejoverflade

A

=

Skråt afskåret rør

B

=

Nedadbøjet rør

C

=

Lige rør

D

=

Lodret rør

Referencepunktet er det højeste punkt, som opfylder følgende betingelser:

| a) | Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret. |
| --- | --- |

a)

Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret.

| b) | Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen for udstødningsrørets afslutning. |
| --- | --- |

b)

Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen for udstødningsrørets afslutning.

Hvis det er muligt at anvende to mikrofonplaceringer, vælges den placering, der i sideretningen er længst fra køretøjets midterakse i længderetningen.

Hvis flowaksen for udstødningsrørets afgangsåbning har en vinkel på 90° ± 5° på køretøjets midterakse i længderetningen, skal mikrofonen placeres i det punkt, der er længst fra motoren.

Hvis et køretøj har to eller flere udstødningsrørsafgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mindre end 0,3 m, og som er forbundet med én og samme lyddæmper, foretages der kun én måling. Mikrofonen skal være orienteret mod den afgangsåbning, der er længst fra køretøjets langsgående midterlinje, eller, hvis en sådan afgangsåbning ikke findes, mod den afgangsåbning, der er højest over jordniveau.

Ved køretøjer forsynet med udstødninger med flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mere end 0,3 m, foretages der en måling for hver afgangsåbning, og det højeste lydtryk noteres.

Med henblik på vejkontrol, kan referencepunktet flyttes til køretøjets ydre overflade.

For køretøjer udstyret med flere udstødningsafgangsåbninger skal det indberettede lydtrykniveau være det, der er noteret for den afgangsåbning, der har det højeste gennemsnitlige lydtrykniveau.

3.2.4.3.   Driftsbetingelser

Motoren bringes op på et konstant omdrejningstal svarende til:

| | 50 % af nrated hvis nrated er på over 5 000 min-1 |
| --- | --- |

50 % af nrated hvis nrated er på over 5 000 min-1

rated

rated

-1

| | 75 % af nrated hvis nrated ikke er på over 5 000 min-1. |
| --- | --- |

75 % af nrated hvis nrated ikke er på over 5 000 min-1.

rated

rated

-1

Hvor nrated er motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ.

rated

For et køretøj, der ikke ved en stationær prøvning kan nå målmotorhastigheden som defineret ovenfor, anvendes i stedet 95 % af den maksimale motorhastighed, der kan nås ved en stationær prøvning.

Motorhastigheden øges gradvist fra tomgang til målmotorhastighed og holdes konstant inden for ± 5 %. Derefter slippes gasgivningskontrollen hurtigt, og motoren vender tilbage til tomgang. Lydtryksniveauet måles i en periode, hvor omdrejningstallet er konstant i mindst 1 s, og i hele resten af decelerationsperioden. Lydtryksmålerens maksimale visning er det gyldige måleresultat.

En måling betragtes kun som gyldig, hvis motorprøvningshastigheden ikke afviger fra målmotorhastigheden med mere end ± 5 % i mindst 1 sekund.

3.2.4.4.   Målingerne skal foretages ved den/de mikrofonplacering(er), der foreskrives ovenfor. Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau angivet under prøvningen skal noteres således, at ét betydende ciffer efter decimalkommaet beholdes (f.eks. skal 92,45 noteres som 92,5, mens 92,44 noteres som 92,4).

Prøvningen gentages, indtil der opnås tre på hinanden følgende målinger, som ligger inden for 2,0 dB(A) af hinanden ved hver åbning.

Prøvningsresultatet for en given afgangsåbning er det aritmetiske gennemsnit af de tre gyldige målinger, matematisk afrundet til nærmeste heltalsværdi (f.eks. skal 92,5 noteres som 93, mens 92,4 skal noteres som 92).

3.2.4.5.   Multimode-udstødningssystem

3.2.4.5.1.   Køretøjer udstyret med manuelt indstillelige, multimode-udstødningssystemer skal prøves i alle modi.

3.2.4.5.2.   For køretøjer udstyret med multimode-udstødningssystem og manuel udstødningsmoduskontrol, skal det indberettede lydtryksniveau være det, der er noteret for den modus, der har det højeste gennemsnitlige lydtryksniveau.

4.   STØJ FRA KØRETØJET I BEVÆGELSE (INDBERETTEDE DATA MED HENBLIK PÅ AT LETTE KONTROLLEN AF KØRETØJET I BRUG)

4.1.   En prøvningsprocedure for overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning kan defineres af en kontraherende part under hensyntagen til eventuelle forskelle med hensyn til de prøvningsbetingelser, der er anvendt ved typegodkendelsen.

4.2.   Med henblik på at lette prøvningen af køretøjer efter ibrugtagning refereres der til følgende oplysninger vedrørende målingen af lydtrykniveauet i overensstemmelse med punkt 1 i bilag 3 af motorkøretøjet i bevægelse som data vedrørende overensstemmelse efter ibrugtagning:

| a) | gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen |
| --- | --- |

a)

gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen

| b) | køretøjets hastighed vAA′ i km/h ved begyndelsen af acceleration med fuld gasgivning med henblik på prøvninger i gear (i) og |
| --- | --- |

b)

køretøjets hastighed vAA′ i km/h ved begyndelsen af acceleration med fuld gasgivning med henblik på prøvninger i gear (i) og

AA′

| c) | det endelige prøvningsresultat i dB(A) som bestemt i henhold til punkt 3.1.4 i dette bilag. |
| --- | --- |

c)

det endelige prøvningsresultat i dB(A) som bestemt i henhold til punkt 3.1.4 i dette bilag.

4.3.   Referencedata vedrørende overensstemmelsen efter ibrugtagning opføres på meddelelsesformularen svarende til bilag 1.

5.   ORIGINALT UDSTØDNINGSSYSTEM (LYDDÆMPNINGSSYSTEM)

5.1.   Forskrifter for lyddæmpere, der indeholder absorberende fibermateriale

5.1.1.   Absorberende fibermaterialer skal være asbestfrie og kan kun anvendes til fremstilling af lyddæmpere, hvis dertil egnede indretninger sikrer, at de absorberende fibermaterialer forbliver på plads i hele den tid, lyddæmperen anvendes, og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet opfylder kravene i et af punkterne 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 eller 5.1.5 nedenfor:

5.1.2.   Efter at fibermaterialet er fjernet, skal støjniveauet opfylde forskrifterne i punkt 6.2.1.3 i dette regulativ.

5.1.3.   Absorberende fibermaterialer må ikke anvendes i de dele af lyddæmperen, hvorigennem udstødningsgasser passerer, og skal opfylde følgende krav:

| 5.1.3.1. | Materialet skal ved konditionering i en ovn ved 650 ± 5 °C i fire timer ikke udvise reduktion i fibrenes gennemsnitlige længde, diameter eller vægtfylde. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Materialet skal ved konditionering i en ovn ved 650 ± 5 °C i fire timer ikke udvise reduktion i fibrenes gennemsnitlige længde, diameter eller vægtfylde.

| 5.1.3.2. | Efter konditionering i en ovn ved en temperatur på 650 ± 5 °C i en time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1:2000, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2559:2011. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Efter konditionering i en ovn ved en temperatur på 650 ± 5 °C i en time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1:2000, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2559:2011.

| 5.1.3.3. | Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:






  1 N hydrogenbromid (HBr) | 10 ml |
| --- | --- | --- |
| 1 N svovlsyre (H2SO4) | 10 ml |

5.1.3.3.

Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:

1 N hydrogenbromid (HBr)

10 ml

1 N svovlsyre (H2SO4)

2

4

10 ml

destilleret vand indtil 1 000 ml.

Bemærkning: Materialet skal vaskes med destilleret vand og tørres i en time ved 105 °C før vejning.

Bemærkning

5.1.4.   Inden prøvning af systemet i overensstemmelse med punkt 3 ovenfor, anbringes det i normal tilstand med henblik på landevejskørsel ved en af følgende metoder:

5.1.4.1.   Konditionering ved kontinuerlig kørsel på vej

5.1.4.1.1.   Afhængigt af køretøjets motorstørrelse skal følgende mindsteafstande tilbagelægges ved konditionering:

| Køretøjsklasse efter slagvolumen i cm3 | Afstand (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Køretøjsklasse efter slagvolumen i cm3

3

Afstand (km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

5.1.4.1.2.   50 % ± 10 % af denne konditioneringscyklus skal bestå af bykørsel og resten af længere køreture ved høj køretøjshastighed; kontinuerlig kørsel på landevej kan erstattes af et tilsvarende program på prøvebane.

5.1.4.1.3.   Der skal veksles mellem de to former for køretøjshastighed mindst seks gange.

5.1.4.1.4.   Det samlede prøvningsprogram skal omfatte mindst 10 standsninger af en varighed på mindst 3 timer, således at virkningerne af afkøling og kondensering reproduceres.

5.1.4.2.   Konditionering ved tryksvingninger

5.1.4.2.1.   Udstødningssystemet eller dets komponenter monteres på køretøjet eller dets motor.

I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et rulledynamometer. I det andet tilfælde anbringes motoren på en prøvebænk.

Prøvningsudstyret, som der er vist en detaljeret tegning af i figur 4, monteres ved udstødningssystemets afgangsåbning. Ethvert andet udstyr, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes.

Figur 4

Figur 4

Prøveapparat til konditionering ved tryksvingninger

Prøveapparat til konditionering ved tryksvingninger

valgfri

valgfri

| 1. | Indgangsflange eller -bøsning, der skal forbindes med afgangsåbningen på det udstødningssystem, som prøves. |
| --- | --- |
| 2. | Manuel reguleringsventil. |
| 3. | Udligningsbeholder med et maksimalt volumen på 40 l og en fyldningstid på ikke mindre end et sekund. |
| 4. | Trykrelæ med et driftsområde på 5 kPa til 250 kPa. |
| 5. | Tidsrelæ. |
| 6. | Impulstæller. |
| 7. | Hurtigtlukkende ventil, f.eks. en udstødningslukkeventil på 60 mm, aktiveret af en trykluftcylinder, der kan udvikle en kraft på 120 N ved 400 kPa. Reaktionstiden ved åbning og lukning må ikke overstige 0,5 s. |
| 8. | Udsugning af udstødningsgas. |
| 9. | Bøjelig slange. |
| 10. | Trykmåler. |

1.

Indgangsflange eller -bøsning, der skal forbindes med afgangsåbningen på det udstødningssystem, som prøves.

2.

Manuel reguleringsventil.

3.

Udligningsbeholder med et maksimalt volumen på 40 l og en fyldningstid på ikke mindre end et sekund.

4.

Trykrelæ med et driftsområde på 5 kPa til 250 kPa.

5.

Tidsrelæ.

6.

Impulstæller.

7.

Hurtigtlukkende ventil, f.eks. en udstødningslukkeventil på 60 mm, aktiveret af en trykluftcylinder, der kan udvikle en kraft på 120 N ved 400 kPa. Reaktionstiden ved åbning og lukning må ikke overstige 0,5 s.

8.

Udsugning af udstødningsgas.

9.

Bøjelig slange.

10.

Trykmåler.

5.1.4.2.2.   Prøvningsudstyret justeres således, at strømmen af udstødningsgas skiftevis afspærres og genåbnes 2 500 gange ved hjælp af en hurtigtvirkende ventil.

5.1.4.2.3.   Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi af mellem 35 og 40 kPa. Hvis denne værdi ikke kan nås som følge af motorens beskaffenhed, skal ventilen åbne, når gassens modtryk er nået op på 90 % af den maksimale værdi, der måles lige før, motoren går i stå. Ventilen skal lukke, når trykket ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede modtryk med åben ventil.

5.1.4.2.4.   Tidsrelæet skal indstilles på den periode, hvor udstødningsgassen produceres, beregnet efter forskrifterne i punkt 5.1.4.2.3 ovenfor.

5.1.4.2.5.   Motorhastigheden skal være 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ.

5.1.4.2.6.   Den effekt, som dynamometret viser, skal være 50 % af den effekt, der måles ved fuld gasgivning ved 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ.

5.1.4.2.7.   Eventuelle drænåbninger skal være tillukket under prøvningen.

5.1.4.2.8.   Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer. Når afkølingsperioder er nødvendige, kan de indlægges efter hver time.

5.1.4.3.   Konditionering på prøvebænk

5.1.4.3.1.   Udstødningssystemet monteres på en motor, der er repræsentativ for den type, der anvendes på det køretøj, systemet er konstrueret til. Motoren anbringes dernæst på en prøvebænk.

5.1.4.3.2.   Konditioneringen består af et bestemt antal cyklusser på prøvebænk for hver motorstørrelsesklasse, som udstødningssystemet er konstrueret til. Antallet af cyklusser for hver køretøjsklasse skal være:

| Køretøjsklasse efter slagvolumen i cm3 | Antal cyklusser |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Køretøjsklasse efter slagvolumen i cm3

3

Antal cyklusser

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

5.1.4.3.3.   Med henblik på reproduktion af virkningerne af afkøling og kondensation skal hver cyklus på prøvebænken efterfølges af en stilstandsperiode på mindst seks timer.

5.1.4.3.4.   Hver cyklus på prøvebænken består af seks faser. Betingelser for motorgang og varigheden af hver fase skal være:

| Fase | Betingelser | Varighed |
| --- | --- | --- |
| Motorer på under 250 cm3 | Motorer med slagvolumen på 250 cm3 og derover |
| | | (min) | (min) |
| 1 | Tomgang | 6 | 6 |
| 2 | 25 % belastning ved 75 % af nrated | 40 | 50 |
| 3 | 50 % belastning ved 75 % af nrated | 40 | 50 |
| 4 | 100 % belastning ved 75 % af nrated | 30 | 10 |
| 5 | 50 % belastning ved 100 % af nrated | 12 | 12 |
| 6 | 25 % belastning ved 100 % af nrated | 22 | 22 |
| | Samlet tid | 2 t 30 min. | 2 t 30 min. |

Fase

Betingelser

Varighed

Motorer på under 250 cm3

3

Motorer med slagvolumen på 250 cm3 og derover

3

(min)

(min)

1

Tomgang

6

6

2

25 % belastning ved 75 % af nrated

rated

40

50

3

50 % belastning ved 75 % af nrated

rated

40

50

4

100 % belastning ved 75 % af nrated

rated

30

10

5

50 % belastning ved 100 % af nrated

rated

12

12

6

25 % belastning ved 100 % af nrated

rated

22

22

Samlet tid

2 t 30 min.

2 t 30 min.

5.1.4.3.5.   Under konditioneringsproceduren kan motoren og lyddæmperen på fabrikantens anmodning køles, således at den temperatur, der måles ved et punkt, som ikke må være mere end 100 mm fra udstødningsgassens afgangsåbning, ikke overskrider den, der måles, når køretøjet kører 110 km/h eller 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.4 i dette regulativ i højeste gear. Køretøjets motor- og/eller køretøjshastighed bestemmes med en nøjagtighed på ± 3 %.

5.1.5.   Udstødningsgassen må ikke være i kontakt med fibermaterialerne og fibermaterialerne må ikke være under påvirkning af trykvariationer.

5.2.   Tegninger og påskrifter

5.2.1.   Diagrammet og et dimensioneret tværsnit af lyddæmperen vedlægges som bilag til det dokument, der er omtalt i bilag 1 til dette regulativ.

5.2.2.   Alle originale lyddæmpere skal mindst mærkes med følgende oplysninger:

| a) | »E«-mærket efterfulgt af henvisningen til det land, som har udstedt typegodkendelsen |
| --- | --- |

a)

»E«-mærket efterfulgt af henvisningen til det land, som har udstedt typegodkendelsen

| b) | køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke og |
| --- | --- |

b)

køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke og

| c) | fabrikat og identifikationsnummer. |
| --- | --- |

c)

fabrikat og identifikationsnummer.

Dette mærke skal være letlæseligt, uudsletteligt og synligt på det sted, hvor det skal anbringes.

5.2.3.   Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet.

5.3.   Indsugningsstøjdæmper

Er motorens luftindsugning forsynet med luftfilter og/eller støjdæmper, uden hvilke det tilladte støjniveau ikke kan overholdes, anses disse som en del af lyddæmperen, og forskrifterne i punkt 5.1 og 5.2 ovenfor gælder også for dem.

---

(1)  Der er tale om uafhængige hastighedsmålinger, når to eller flere adskilte apparater anvendes til fastsættelse af værdierne vAA′ og vBB′. Ved kontinuerlige målingsanordninger, f.eks. radar, fastlægges alle de krævede hastighedsoplysninger med et enkelt apparat.

1

AA′

BB′

---

BILAG 4

MAKSIMALE GRÆNSEVÆRDIER FOR STØJNIVEAU (NYE KØRETØJER)

| Køretøjsklasse | Det maksimale støjniveau i dB(A) |
| --- | --- |
| L2 | 76 |
| L4 | 80 |
| L5 | 80 |

Køretøjsklasse

Det maksimale støjniveau i dB(A)

L2

76

L4

80

L5

80

---

BILAG 5

SPECIFIKATIONER FOR PRØVEBANEN
   (1)

1.   INDLEDNING

Dette bilag beskriver specifikationerne for prøvebanens fysiske beskaffenhed og anlæggelse. Disse specifikationer er baseret på en særlig standard (2) og beskriver den nødvendige fysiske beskaffenhed samt prøvningsmetoderne for disse karakteristika.

2.   KRAV TIL OVERFLADENS BESKAFFENHED

En overflade anses for at opfylde kravene i denne standard, hvis det ved måling er konstateret, at dens tekstur og porevolumen samt lydabsorptionskoefficient opfylder kravene i punkt 2.1 til 2.4, og hvis kravene til udformning (punkt 3.2 nedenfor) er opfyldt.

2.1.   Residualporevolumen

Residualporevolumen VC (voids content) for prøvebanens belægningsblanding må ikke være større end 8 %. (jf. punkt 4.1 nedenfor for så vidt angår fremgangsmåden ved måling heraf).

2.2.   Lydabsorptionskoefficient

Opfylder overfladen ikke kravet til residualporevolumen, kan den kun godkendes, hvis lydabsorptionskoefficienten α ≤ 0,10 (jf. punkt 4.2 for så vidt angår fremgangsmåden ved måling heraf). Kravene i punkt 2.1 og dette punkt er også opfyldt, hvis kun lydabsorptionen er blevet målt, og det har vist sig, at α ≤ 0,10.

Bemærkning: Den mest relevante særlige faktor er lydabsorptionen, selv om residualporevolumen er bedst kendt blandt vejbyggere. Lydabsorptionen skal imidlertid kun måles, hvis overfladen ikke opfylder porekravet. Dette skyldes, at sidstnævnte er forbundet med relativt stor usikkerhed med hensyn til både målinger og relevans, og visse overflader kan derfor fejlagtigt afvises, hvis vurderingen alene baseres på måling af porerne.

2.3.   Teksturdybde

Teksturdybden (TD) målt efter den volumetriske metode (se punkt 4.3 nedenfor) skal være:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Overfladens ensartethed

Der bør udvises al mulig omhu for at sikre, at overfladen bliver så ensartet som muligt inden for resten af prøveområdet. Dette omfatter tekstur og porevolumen, men det bør tillige bemærkes, at hvis tromlingen viser sig mere effektiv nogle steder end andre, kan teksturen være anderledes, og der kan også forekomme ujævnheder, som kan forårsage bump.

2.5.   Prøvningsperiode

For at sikre, at overfladen fortsat opfylder forskrifterne for tekstur og porevolumen eller for lydabsorption i henhold til standarden, skal den regelmæssigt kontrolleres med følgende intervaller:

| a) | kontrol af residualporevolumen eller lydabsorption:
  når overfladen er ny: Opfylder en ny overflade kravene, er ingen yderligere periodisk kontrol nødvendig |
| --- | --- |

a)

kontrol af residualporevolumen eller lydabsorption:

når overfladen er ny: Opfylder en ny overflade kravene, er ingen yderligere periodisk kontrol nødvendig

| b) | kontrol af teksturdybden (TD):
  når overfladen er ny: Når støjprøven indledes (NB: tidligst fire uger efter anlæggelsen), derefter en gang årligt. |
| --- | --- |

b)

kontrol af teksturdybden (TD):

når overfladen er ny: Når støjprøven indledes (NB: tidligst fire uger efter anlæggelsen), derefter en gang årligt.

3.   PRØVEANLÆGGETS BELÆGNING

3.1.   Område

Det er vigtigt, at prøvebanen udformes således, at det sikres, at det område, som køretøjerne gennemkører på prøvestrækningen, som et mindstekrav er belagt med det foreskrevne prøvemateriale med en passende margen for sikker og praktisk kørsel. Dette indebærer, at kørebanen skal være mindst 3 meter bred, og at dens længde skal være mindst 10 m ud over linjerne AA og BB i hver ende. I figur 1 er vist en plan over en passende måleplads samt det mindsteområde, der skal være maskinlagt og komprimeret med det foreskrevne overflademateriale. I henhold til bilag 3, punkt 3.1.1.1, foretages der målinger på hver side af køretøjet. Dette kan gøres enten ved at måle med to mikrofonplaceringer (en på hver side af anlægget) og at køre i én retning eller ved at måle med kun én mikrofon på én side af anlægget, men at køre køretøjet i to retninger. Hvis sidstnævnte metode anvendes, er der ingen overfladekrav på den side af anlægget, hvor der ikke er nogen mikrofon.

Figur 1

Minimalområde dækket med prøvevejbelægning. Den grå del betegnes »prøveområde«

bevægelsesretningens midterlinje

Fork.

Mikrofonplacering (højde: 1,2 m)

Minimumsområde med prøvebelægning, dvs. prøveområde

Mål i meter

BEMÆRK - Der må ikke forekomme større akustisk reflekterende genstande inden for denne radius.

3.2.   Udformning og forberedelse af belægningen

3.2.1.   Grundlæggende krav til udformningen: Prøveanlæggets belægning skal opfylde fire konstruktionsmæssige krav:

| 3.2.1.1. | den skal være af tæt asfaltbeton |
| --- | --- |

3.2.1.1.

den skal være af tæt asfaltbeton

| 3.2.1.2. | småskærverne må ikke være større end 8 mm (med en tolerance mellem 6,3 og 10 mm) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

småskærverne må ikke være større end 8 mm (med en tolerance mellem 6,3 og 10 mm)

| 3.2.1.3. | slidlagets tykkelse skal være ≥ 30 mm |
| --- | --- |

3.2.1.3.

slidlagets tykkelse skal være ≥ 30 mm

| 3.2.1.4. | Bindemidlet skal være umodificeret penetrationsasfalt. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Bindemidlet skal være umodificeret penetrationsasfalt.

3.2.2.   Retningslinjer for udformningen

En sigtekurve, som opfylder de pågældende krav, er vist i figur 2. Den kan anvendes som vejledning ved udformningen af prøveanlægget. Endvidere er der i tabel 1 opstillet visse retningslinjer med henblik på opnåelse af ønsket tekstur og holdbarhed. Sigtekurven er en funktion af formlen:

P (gennemfaldsprocent) = 100. (d/dmax)1/2

max

1/2

hvor:

| d | = | sigtemaskernes kvadratmål i mm |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm for middelkurven |
| dmax | = | 10 mm for mindstetolerancekurven |
| dmax | = | 6,3 mm for størstetolerancekurven. |

d

=

sigtemaskernes kvadratmål i mm

dmax

max

=

8 mm for middelkurven

dmax

max

=

10 mm for mindstetolerancekurven

dmax

max

=

6,3 mm for størstetolerancekurven.

Figur 2

Figur 2

Sigtekurve for materialet i asfaltblandingen, med tolerancer

Sigtekurve for materialet i asfaltblandingen, med tolerancer

sigtens kvadratmål i mm

Gennemfaldprocent (masse)

Herudover anbefales følgende:

| a) | Sandfraktionen (0,063 mm < sigtemaskernes kvadratmål < 2 mm) må ikke omfatte mere end 55 % natursand og skal omfatte mindst 45 % knust sand. |
| --- | --- |

a)

Sandfraktionen (0,063 mm < sigtemaskernes kvadratmål < 2 mm) må ikke omfatte mere end 55 % natursand og skal omfatte mindst 45 % knust sand.

| b) | Bærelag og bundsikringslag skal sikre god stabilitet og god ensartethed i overensstemmelse med korrekt vejbygningspraksis. |
| --- | --- |

b)

Bærelag og bundsikringslag skal sikre god stabilitet og god ensartethed i overensstemmelse med korrekt vejbygningspraksis.

| c) | Småskærverne skal være knust (100 % brudflader), og de skal være af vanskeligt knusbart materiale. |
| --- | --- |

c)

Småskærverne skal være knust (100 % brudflader), og de skal være af vanskeligt knusbart materiale.

| d) | Småskærverne i blandingen skal være udvaskede. |
| --- | --- |

d)

Småskærverne i blandingen skal være udvaskede.

| e) | Der må ikke fyldes ekstra småskærver på overfladen. |
| --- | --- |

e)

Der må ikke fyldes ekstra småskærver på overfladen.

| f) | Bindemidlets hårdhed, udtrykt som penetrationsværdi, skal være 40-60, 60-80 eller endog 80-100 alt efter klimaforholdene i landet. Generelt gælder, at der skal anvendes det efter sædvanlig praksis hårdest mulige bindemiddel. |
| --- | --- |

f)

Bindemidlets hårdhed, udtrykt som penetrationsværdi, skal være 40-60, 60-80 eller endog 80-100 alt efter klimaforholdene i landet. Generelt gælder, at der skal anvendes det efter sædvanlig praksis hårdest mulige bindemiddel.

| g) | Blandingens temperatur inden tromling skal vælges således, at det krævede porevolumen fremkommer ved den efterfølgende tromling. For at øge sandsynligheden for, at specifikationerne i punkt 2.1 til 2.4 bliver opfyldt, skal lejringstætheden findes ikke blot ved det rette valg af blandingstemperatur, men også ved et passende antal tromlinger og valget af tromletype. |
| --- | --- |

g)

Blandingens temperatur inden tromling skal vælges således, at det krævede porevolumen fremkommer ved den efterfølgende tromling. For at øge sandsynligheden for, at specifikationerne i punkt 2.1 til 2.4 bliver opfyldt, skal lejringstætheden findes ikke blot ved det rette valg af blandingstemperatur, men også ved et passende antal tromlinger og valget af tromletype.

Tabel 1

Tabel 1

Retningslinjer for udformningen

Retningslinjer for udformningen

| | Målværdier | Tolerancer |
| --- | --- | --- |
| Af blandingens totalmasse | Af blandingsmassen |
| Skærvemasse, sigtemaskernes kvadratmål (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Sandmasse 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Fillermasse SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Bindemiddelmasse (asfalt) | 5,8 % | Ikke relevant | ± 0,5 |
| Største skærvemål | | 8 mm | 6,3-10 |
| Bindemiddelhårdhed | (jf. punkt 3.2.2) f) | — |
| Glatstensværdi (PSV) | | > 50 | — |
| Lejringstæthed i forhold til Marshall-lejringstæthed | | 98 % | — |

Målværdier

Tolerancer

Af blandingens totalmasse

Af blandingsmassen

Skærvemasse, sigtemaskernes kvadratmål (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Sandmasse 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Fillermasse SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Bindemiddelmasse (asfalt)

5,8 %

Ikke relevant

± 0,5

Største skærvemål

8 mm

6,3-10

Bindemiddelhårdhed

(jf. punkt 3.2.2) f)

—

Glatstensværdi (PSV)

> 50

—

Lejringstæthed i forhold til Marshall-lejringstæthed

98 %

—

4.   PRØVNINGSMETODE

4.1.   Måling af residualporevolumen

Til gennemførelse af denne måling skal der udtages borekerner mindst fire steder, som er jævnt fordelt på prøveområdet mellem linjerne AA og BB (jf. figur 1). Mindst to borekerner skal udtages tæt ved hjulsporene, og mindst en borekerne skal udtages ca. midtvejs mellem hjulsporene og hver mikrofonpost. Mindst to borekerner skal udtages tæt ved hjulsporene, og mindst en borekerne skal udtages ca. midtvejs mellem hjulsporene og hver mikrofonpost.

Er der grund til at antage, at kravet om ensartethed ikke er opfyldt (jf. punkt 2.4 ovenfor), skal der udtages borekerner flere steder på prøveområdet. Residualporevolumen skal bestemmes for hver borekerne, derefter beregnes gennemsnitsværdien for alle borekernerne og sammenholdes med kravet i punkt 2.1 ovenfor. I øvrigt må ingen borekerne have en poreværdi på over 10 %. Ved anlæg af prøveområdet må det erindres, at der kan opstå problemer, når der skal udtages borekerner, hvis området opvarmes ved hjælp af rør eller elkabler. Varmeanlæggene må planlægges omhyggeligt under hensyn til udtagning af borekerner. Det anbefales at lade nogle få pletter på ca. 200 × 300 mm stå, hvor der ikke er rør og kabler, eller at lægge disse så dybt, at udtagning af borekerner fra slidlaget ikke vil beskadige dem.

4.2.   Lydabsorptionskoefficient

Lydabsorptionskoefficienten (normalt indfald) måles ved hjælp af impedansrørmetoden under anvendelsen af fremgangsmåden i ISO/DIS 10 534: »Acoustics — Determination of sound absorption coefficient and impedance by a tube method«.

For prøvelegemer gælder samme krav som med hensyn til residualporevolumen (jf. punkt 4.1 ovenfor).

Lydabsorptionen skal måles i frekvensområderne 400-800 Hz og 800-1 600 Hz (i hvert fald i centerfrekvenserne af 1/3-oktavbånd), og størsteværdierne skal fastlægges for begge disse frekvensbånd.

Derefter beregnes gennemsnitsværdien for alle borekerner, og denne udgør det endelige resultat.

4.3.   Måling af teksturdybden

Som led i denne standard foretages der måling af teksturdybden mindst 10 steder med lige store mellemrum langs prøvestrækningens hjulspor, og gennemsnitsværdien sammenlignes med den foreskrevne mindste teksturdybde. For beskrivelse af proceduren, jf. ISO-standard 10844: 1994.

5.   TIDSMÆSSIG STABILITET OG VEDLIGEHOLDELSE

5.1.   Tidsfaktorens betydning

Som tilfældet er med mange andre overflader, kan det påregnes, at de dæk- eller vejstøjniveauer, som måles på prøveoverfladen, vil stige svagt i løbet af de første 6-12 måneder efter anlæggelsen.

Overfladen vil tidligst erhverve de krævede karakteristika fire uger efter anlægningen.

Den tidsmæssige stabilitet bestemmes hovedsagelig af den tilslibning og komprimering, som sker ved kørsel på overfladen. Den skal kontrolleres med mellemrum som anført i punkt 2.5 ovenfor.

5.2.   Vedligeholdelse af overfladen

Affaldsmateriale og støv, som i væsentlig grad kan formindske teksturdybden, skal fjernes fra overfladen. I lande med vinterklima anvendes der undertiden salt til afisning. Salt kan ændre overfladen midlertidigt eller endog vedvarende på en sådan måde, at støjniveauet stiger, og anvendelse deraf kan derfor ikke anbefales.

5.3.   Nyasfaltering af prøveområdet

Bliver det nødvendigt at reparere prøvebanen, er det sædvanligvis tilstrækkeligt at nyasfaltere prøvestrækningen (med en bredde af 3 meter, jf. figur 1) under forudsætning af, at det øvrige prøveområde opfyldte kravene til residualporevolumen eller lydabsorption, da måling fandt sted.

6.   DOKUMENTER VEDRØRENDE ANLÆGGET OG DE UDFØRTE PRØVNINGER

6.1.   Dokument vedrørende prøveanlægget

Følgende oplysninger skal anføres i en skriftlig beskrivelse af prøveanlægget:

| 6.1.1. | prøvebanens placering |
| --- | --- |

6.1.1.

prøvebanens placering

| 6.1.2. | bindemiddeltype og -hårdhed, tilslagstype, betonblandingens største teoretiske tæthed (DR), slidlagets tykkelse og sigtekurven som fastlagte ud fra de borekerner, der er udtaget af prøvebanen |
| --- | --- |

6.1.2.

bindemiddeltype og -hårdhed, tilslagstype, betonblandingens største teoretiske tæthed (DR), slidlagets tykkelse og sigtekurven som fastlagte ud fra de borekerner, der er udtaget af prøvebanen

R

| 6.1.3. | komprimeringsmetode (f.eks. tromletype og -masse, antal tromlinger) |
| --- | --- |

6.1.3.

komprimeringsmetode (f.eks. tromletype og -masse, antal tromlinger)

| 6.1.4. | blandingens temperatur, den omgivende lufts temperatur og vindhastigheden under anlægning af overfladen |
| --- | --- |

6.1.4.

blandingens temperatur, den omgivende lufts temperatur og vindhastigheden under anlægning af overfladen

| 6.1.5. | dato for anlægning af belægning og entreprenørens identitet |
| --- | --- |

6.1.5.

dato for anlægning af belægning og entreprenørens identitet

| 6.1.6. | alle prøvningsresultater eller i det mindste det seneste af disse, herunder:






  6.1.6.1. | residualporevolumen af hver borekerne |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

alle prøvningsresultater eller i det mindste det seneste af disse, herunder:

6.1.6.1.

residualporevolumen af hver borekerne

| 6.1.6.2. | de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af porevolumen er udtaget |
| --- | --- |

6.1.6.2.

de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af porevolumen er udtaget

| 6.1.6.3. | lydabsorptionskoefficient for hver borekerne (hvis målt); resultaterne for hver borekerne og hvert frekvensområde samt det samlede gennemsnit skal anføres |
| --- | --- |

6.1.6.3.

lydabsorptionskoefficient for hver borekerne (hvis målt); resultaterne for hver borekerne og hvert frekvensområde samt det samlede gennemsnit skal anføres

| 6.1.6.4. | de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af absorptionen er udtaget |
| --- | --- |

6.1.6.4.

de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af absorptionen er udtaget

| 6.1.6.5. | teksturdybden, herunder antallet af prøver samt standardafvigelse |
| --- | --- |

6.1.6.5.

teksturdybden, herunder antallet af prøver samt standardafvigelse

| 6.1.6.6. | den institution, som er ansvarlig for prøvningerne i henhold til punkt 6.1.6.1 og 6.1.6.2 ovenfor og den type materiel, der er anvendt |
| --- | --- |

6.1.6.6.

den institution, som er ansvarlig for prøvningerne i henhold til punkt 6.1.6.1 og 6.1.6.2 ovenfor og den type materiel, der er anvendt

| 6.1.6.7. | datoen for foretagelse af prøvning(er) og datoen for udtagelse af borekerner af prøvebanen. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

datoen for foretagelse af prøvning(er) og datoen for udtagelse af borekerner af prøvebanen.

6.2.   Dokument vedrørende prøvninger med hensyn til overfladestøj fra køretøjer

I det dokument, der beskriver støjprøvningen/prøvningerne, skal anføres, om alle krav er opfyldt eller ej. Der henvises til det i punkt 6.1 omhandlede dokument, som beskriver, hvilke resultater der viser dette.

---

(1)  De specifikationer for målepladsen, som er gengivet i dette bilag, gælder indtil udløbet af den i punkt 11.8 angivne periode.

1

(2)  ISO 10844:1994.

2

---

| 16.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 290/28

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 63 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår støjemissioner [2018/1705]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 4 til ændringsserie 02 med ikrafttrædelsesdato: 29. december 2018

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af køretøjet eller typen af udstødnings- eller lyddæmpningssystem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

12.

Bilag

| 1. | Meddelelsesformular |
| --- | --- |

1.

| 2. | Udformning af godkendelsesmærket |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metoder og instrumenter til måling af lyd fra køretøjer i klasse L1 |
| --- | --- |

3.

1

| 4. | Maksimale grænseværdier for støjniveau (nye køretøjer) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer for prøvebanen. |
| --- | --- |

5.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L1
   (1) for så vidt angår støjemissioner. Rent elektriske køretøjer, herunder køretøjer med sekundær elektrisk fremdrift, er ikke omfattet af denne forordning.

1

1

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår støjemission og originalt udstødningssystem som teknisk enhed på en tohjulet køretøjstype |
| --- | --- |

2.1.

»godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår støjemission og originalt udstødningssystem som teknisk enhed på en tohjulet køretøjstype

| 2.2. | »køretøjstype«: en køretøjsklasse, inden for hvilken køretøjerne ikke afviger på væsentlige punkter såsom:






  2.2.1. | Motortype (to- eller firetakt, med frem- og tilbagegående eller roterende stempler, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, nettomærkeeffekt og motorens mærkehastighed).
  For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen |
| --- | --- | --- |

2.2.

»køretøjstype«: en køretøjsklasse, inden for hvilken køretøjerne ikke afviger på væsentlige punkter såsom:

2.2.1.

Motortype (to- eller firetakt, med frem- og tilbagegående eller roterende stempler, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, nettomærkeeffekt og motorens mærkehastighed).

For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen

| 2.2.2. | Transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold |
| --- | --- |

2.2.2.

Transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold

| 2.2.3. | Antal, type og anbringelse af udstødningssystemer |
| --- | --- |

2.2.3.

Antal, type og anbringelse af udstødningssystemer

| 2.3. | »udstødnings- eller lyddæmpningssystem(er)«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra køretøjets motor og dens udstødning. |
| --- | --- |

2.3.

»udstødnings- eller lyddæmpningssystem(er)«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra køretøjets motor og dens udstødning.

| 2.4. | »originalt udstødnings- lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved godkendelsen eller udvidelsen af denne. Det kan være det originale udstyr eller en udskiftningskomponent. |
| --- | --- |

2.4.

»originalt udstødnings- lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved godkendelsen eller udvidelsen af denne. Det kan være det originale udstyr eller en udskiftningskomponent.

| 2.5. | »ikke originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved godkendelsen eller udvidelsen af denne. Dette system må kun anvendes som udskiftningsudstødnings- eller -lyddæmpningssystem. |
| --- | --- |

2.5.

»ikke originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved godkendelsen eller udvidelsen af denne. Dette system må kun anvendes som udskiftningsudstødnings- eller -lyddæmpningssystem.

| 2.6. | »maksimal nettomærkeeffekt«:
  for køretøjer med forbrændingsmotor forstås ved »maksimal nettomærkeeffekt« motorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2012.
  Symbolet Pn betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt |
| --- | --- |

2.6.

»maksimal nettomærkeeffekt«:

for køretøjer med forbrændingsmotor forstås ved »maksimal nettomærkeeffekt« motorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2012.

Symbolet Pn betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt

n

| 2.7. | »motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten (2).
  Symbolet nrated betegner motorens mærkehastighed udtrykt i omdr./min-1 |
| --- | --- |

2.7.

»motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten (2).

2

Symbolet nrated betegner motorens mærkehastighed udtrykt i omdr./min-1

rated

-1

| 2.8. | »lyddæmpningssystemer af forskellige typer«: lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt med hensyn til:






  2.8.1. | at deres komponenter har forskellige fabriks- eller handelsbetegnelser |
| --- | --- | --- |

2.8.

»lyddæmpningssystemer af forskellige typer«: lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt med hensyn til:

2.8.1.

at deres komponenter har forskellige fabriks- eller handelsbetegnelser

| 2.8.2. | at egenskaberne for de materialer, der udgør en komponent, afviger, eller at komponenterne varierer i form eller størrelse |
| --- | --- |

2.8.2.

at egenskaberne for de materialer, der udgør en komponent, afviger, eller at komponenterne varierer i form eller størrelse

| 2.8.3. | at driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige |
| --- | --- |

2.8.3.

at driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige

| 2.8.4. | at deres komponenter er samlet på forskellig vis |
| --- | --- |

2.8.4.

at deres komponenter er samlet på forskellig vis

| 2.9. | »komponent til udstødningssystemet«: en af de enkelte delkomponenter, der tilsammen udgør udstødningssystemet (f.eks. udstødningsrør, lyddæmper) og, hvis det er relevant, indsugningsanordningen (luftfilter).
  Hvis motoren har monteret en indsugningsanordning (luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, som er nødvendig for at sikre overensstemmelse med grænseværdierne for støjniveau), skal denne anordning anses for at have samme betydning som selve udstødningssystemet og medtages i den liste, der refereres til i punkt 3.2.2 nedenfor, og være forsynet med den i punkt 4.1 nedenfor foreskrevne mærkning |
| --- | --- |

2.9.

»komponent til udstødningssystemet«: en af de enkelte delkomponenter, der tilsammen udgør udstødningssystemet (f.eks. udstødningsrør, lyddæmper) og, hvis det er relevant, indsugningsanordningen (luftfilter).

Hvis motoren har monteret en indsugningsanordning (luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, som er nødvendig for at sikre overensstemmelse med grænseværdierne for støjniveau), skal denne anordning anses for at have samme betydning som selve udstødningssystemet og medtages i den liste, der refereres til i punkt 3.2.2 nedenfor, og være forsynet med den i punkt 4.1 nedenfor foreskrevne mærkning

| 2.10. | Referencemasse






  2.10.1. | Referencemassen for et køretøj i klasse L1 bestemmes ved at måle massen af et ubelastet køretøj, der er klar til normal anvendelse, og omfatter massen af:






  a) | væsker |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.

Referencemasse

2.10.1.

Referencemassen for et køretøj i klasse L1 bestemmes ved at måle massen af et ubelastet køretøj, der er klar til normal anvendelse, og omfatter massen af:

1

a)

væsker

| b) | standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer |
| --- | --- |

b)

standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer

| c) | »brændstof« i brændstoftankene, der fyldes til mindst 90 % af deres kapacitet.
  I dette punkt:






  i) | hvis et køretøj drives af et »flydende brændstof«, betragtes dette som »brændstof« |
| --- | --- | --- |

c)

»brændstof« i brændstoftankene, der fyldes til mindst 90 % af deres kapacitet.

I dette punkt:

i)

hvis et køretøj drives af et »flydende brændstof«, betragtes dette som »brændstof«

| ii) | hvis et køretøj drives af et flydende »olieblandet brændstof«:






  a) | hvis brændstof til køretøjets fremdrift og smøreolie er blandet på forhånd, betragtes denne »forblanding« som »brændstof« |
| --- | --- | --- |

ii)

hvis et køretøj drives af et flydende »olieblandet brændstof«:

a)

hvis brændstof til køretøjets fremdrift og smøreolie er blandet på forhånd, betragtes denne »forblanding« som »brændstof«

| b) | hvis brændstof til køretøjets fremdrift og smøreolie oplagres separat, er det kun det »brændstof«, der driver køretøjet, der betragtes som »brændstof«, eller |
| --- | --- |

b)

hvis brændstof til køretøjets fremdrift og smøreolie oplagres separat, er det kun det »brændstof«, der driver køretøjet, der betragtes som »brændstof«, eller

| iii) | hvis et køretøj drives af et gasbrændstof, et flydende gasbrændstof eller kører på komprimeret luft, kan massen af »brændstoffet« i gasbrændstoftanken(e) fastsættes til 0 kg |
| --- | --- |

iii)

hvis et køretøj drives af et gasbrændstof, et flydende gasbrændstof eller kører på komprimeret luft, kan massen af »brændstoffet« i gasbrændstoftanken(e) fastsættes til 0 kg

| d) | karosseriet, kabinen, dørene |
| --- | --- |

d)

karosseriet, kabinen, dørene

| e) | ruderne, tilkoblingen, reservehjulene samt værktøjet. |
| --- | --- |

e)

ruderne, tilkoblingen, reservehjulene samt værktøjet.

| 2.10.2. | Referencemassen af et køretøj i klasse L omfatter ikke massen af:






  a) | de maskiner eller det udstyr, der befinder sig på ladet |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

Referencemassen af et køretøj i klasse L omfatter ikke massen af:

a)

de maskiner eller det udstyr, der befinder sig på ladet

| b) | gasbrændstofsystemer samt gasbrændstoftanke, hvis der er tale om et eller flere køretøjer med et, to eller flere brændstoffer og |
| --- | --- |

b)

gasbrændstofsystemer samt gasbrændstoftanke, hvis der er tale om et eller flere køretøjer med et, to eller flere brændstoffer og

| c) | tanke til komprimeret luft, hvis der er tale om fremdrift ved forkomprimeret luft. |
| --- | --- |

c)

tanke til komprimeret luft, hvis der er tale om fremdrift ved forkomprimeret luft.

| 2.11. | Prøvningsmasse
  Prøvningsmassen er referencemassen plus den samlede masse af fører og prøvningsudstyret.
  Den samlede masse af føreren og prøvningsudstyr, der anvendes på køretøjet, må ikke være over 90 kg eller under 70 kg. Der placeres lodder på køretøjet, hvis mindstevægten på 70 kg ikke er nået. |
| --- | --- |

2.11.

Prøvningsmasse

Prøvningsmassen er referencemassen plus den samlede masse af fører og prøvningsudstyret.

Den samlede masse af føreren og prøvningsudstyr, der anvendes på køretøjet, må ikke være over 90 kg eller under 70 kg. Der placeres lodder på køretøjet, hvis mindstevægten på 70 kg ikke er nået.

| 2.12. | Køretøjets tophastighed
  Køretøjets tophastighed er køretøjets maksimale konstruktivt bestemte hastighed målt i henhold til ISO 7116:2011. |
| --- | --- |

2.12.

Køretøjets tophastighed

Køretøjets tophastighed er køretøjets maksimale konstruktivt bestemte hastighed målt i henhold til ISO 7116:2011.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår køretøjets støjemission indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

| 3.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2 nævnte punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler |
| --- | --- |

3.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2 nævnte punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler

| 3.2.2. | en fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret |
| --- | --- |

3.2.2.

en fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret

| 3.2.3. | en tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorkøretøjet |
| --- | --- |

3.2.3.

en tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorkøretøjet

| 3.2.4. | detaljerede tegninger af den enkelte komponent, hvormed den let kan findes og identificeres, samt en nærmere angivelse af de anvendte materialer. |
| --- | --- |

3.2.4.

detaljerede tegninger af den enkelte komponent, hvormed den let kan findes og identificeres, samt en nærmere angivelse af de anvendte materialer.

3.3.   På anmodning fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, skal køretøjsfabrikanten desuden indlevere et eksemplar af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet.

3.4.   Et køretøj, repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal fremstilles for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for kontrol af de tekniske specifikationer.

4.   MÆRKNING

4.1.   Komponenterne i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal som minimum være mærket med følgende oplysninger:

| 4.1.1. | fabriks- eller handelsbetegnelse for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter |
| --- | --- |

4.1.1.

fabriks- eller handelsbetegnelse for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter

| 4.1.2. | den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse |
| --- | --- |

4.1.2.

den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse

| 4.1.3. | identifikationsnumrene og |
| --- | --- |

4.1.3.

identifikationsnumrene og

| 4.1.4. | alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten |
| --- | --- |

4.1.4.

alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten

| 4.1.5. | emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet |
| --- | --- |

4.1.5.

emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet

| 4.1.6. | sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og synlige i den valgte position på køretøjet. |
| --- | --- |

4.1.6.

sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og synlige i den valgte position på køretøjet.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til punkt 3 i dette regulativ, opfylder betingelserne i afsnit 6 og 7 ovenfor, udstedes der godkendelse for så vidt angår støjemission for den pågældende køretøjstype.

5.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Dette nummers to første cifre (på nuværende tidspunkt 02) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, regulativet har været genstand for på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part må ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type udstødnings- eller lyddæmpningssystem, eller til en anden køretøjstype.

5.3.   Godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og i form af tegninger af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala.

5.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 5.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- |

5.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

3

| 5.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor. |
| --- | --- |

5.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 5.4.1 ovenfor.

5.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 5.4.1 ovenfor.

5.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

5.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade.

5.8.   Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Almindelige forskrifter

6.1.1.   Køretøjet, dets motor og dets udstødnings- eller lyddæmpningssystem, skal være udformet, konstrueret og samlet således, at køretøjet ved normal anvendelse trods de svingninger, det er udsat for, opfylder forskrifterne i dette regulativ.

6.1.2.   Udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal være således udformet, fremstillet og samlet, at det er modstandsdygtigt over for den korrosion, det udsættes for.

6.1.3.   Følgende oplysninger skal findes på køretøjet på et let tilgængeligt, men ikke nødvendigvis umiddelbart synligt sted:

| a) | fabrikantens navn |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn

| b) | målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 3.2 i bilag 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

b)

målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 3.2 i bilag 3 til dette regulativ.

6.2.   Forskrifter vedrørende støjniveau

6.2.1.   Målemetoder

6.2.1.1.   Støjemissioner fra køretøjstyper indleveret til godkendelse skal måles ved hjælp af de(n) metode(r), der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ, både når køretøjet er i bevægelse, og når det er stationært (4). Ved køretøjer, hvor en forbrændingsmotor ikke er i drift, når køretøjet er stationært, måles støjemissioner kun i bevægelse.

4

6.2.1.2.   De værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1.1, indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ.

6.2.1.3.   Støjniveauet, som er målt efter metoden i punkt 3.1 i bilag 3 til dette regulativ med køretøjet i bevægelse, må ikke overskride grænseværdierne (for nye køretøjer og nye udstødnings- eller lyddæmpningssystemer) i bilag 4 til dette regulativ for den klasse, som køretøjet tilhører.

6.3.   Yderligere forskrifter

6.3.1.   Bestemmelser om beskyttelse mod uautoriserede indgreb

Alle udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er muligt at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den skal også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.

6.3.2.   Multimode-udstødnings- eller lyddæmpningssystemer

Udstødnings- eller lyddæmpningssystemer med flere, manuelt indstillelige driftstilstande (multimode), skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.

6.3.3.   Forbud mod manipulationsanordninger

Køretøjsfabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde forskrifterne for støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.

7.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF KØRETØJET ELLER TYPEN AF UDSTØDNINGS- ELLER LYDDÆMPNINGSSYSTEM

7.1.   Enhver ændring af køretøjstypen eller af udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen skal meddeles til den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

7.2.   De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes i henhold til proceduren i punkt 5.3 om godkendelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringer.

7.3.   Den typegodkendende myndighed, som har udstedt udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

8.1.   Ethvert køretøj, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype, være udstyret med det udstødnings- eller lyddæmpningssystem, hvormed det blev godkendt, og opfylde forskrifterne i punkt 6 ovenfor.

8.2.   Til kontrol af overensstemmelsen som foreskrevet i punkt 8.1 ovenfor udtages af produktionsserien et køretøj, som er påført godkendelsesmærke efter forskrifterne i dette regulativ. Produktionen vurderes at være i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ, hvis støjniveauet ved metoden beskrevet i punkt 3.1 i bilag 3 til dette regulativ ikke overskrides med mere end 3 dB(A) i forhold til den ved typegodkendelsen målte værdi eller med mere end 1 dB(A) for de grænseværdier, der er foreskrevet i bilag 4 til dette regulativ.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Godkendelser, som er meddelt for en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8.2 foreskrevne kontrol.

9.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af meddelelsesformularen svarende til modellen i bilag 1.

10.   OVERGANGSBESTEMMELSER

10.1.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

10.2.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele typegodkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

10.3.   Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser af eksisterende typer, der er meddelt i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.

10.4.   I 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 til dette regulativ kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, som er godkendt i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.

10.5.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 til dette regulativ er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende en køretøjstype, som er godkendt i henhold til den foregående ændringsserie til dette regulativ, med henblik på national eller regional typegodkendelse.

10.6.   Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, hvis anvendelse af dette regulativ først træder i kraft efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtet til at acceptere typegodkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ, og kun forpligtet til at acceptere typegodkendelser meddelt i henhold til ændringsserie 02.

10.7.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 1 til ændringsserie 02 må ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02.

10.8.   Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 02 for dette regulativ må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele typegodkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 02 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Denne underretter de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Hvis den maksimale nettomærkeeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner motorens mærkehastighed i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den maksimale nettomærkeeffekt opnås.

2

(3)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Der udføres en prøvning, mens køretøjet er stationært, for at tilvejebringe en referenceværdi for myndigheder, der anvender denne metode til kontrol af ibrugtagne køretøjer.

4

---

BILAG 1

MEDDELELSESFORMULAR

(Største format: A4-format (210 × 297 mm))

(1)

Udstedt af: Myndighedens navn

vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype med hensyn til støjemission i henhold til regulativ nr. 63

Godkendelse nr.: Udvidelse nr.

1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse

2. Køretøjstype

3. Variant (hvis relevant):

4. Version(er) (hvis relevant):

5. Fabrikantens navn og adresse:

6. Navn og adresse på fabrikantens (eventuelle) repræsentant:

7. Type(r) originalt udstødningssystem:

8. Type indsugningsanordning (hvis påkrævet for at sikre overholdelse af støjgrænserne):

9. Motortype (3):

10. Taktantal: to- eller firetaktsmotor (hvis relevant) (2)

11. Slagvolumen: cm3

11.1. Boring: mm

11.2. Slaglængde: mm

12. Maksimal nettomærkeeffekt (angiv målemetode): kW

13. motorens mærkehastighed ved hvilken den maksimale effekt udvikles: min– 1

14. Transmission:

14.1. Fabrikat

14.2. Type (manuel, automatisk, CVT)

14.3. Antal gear:

14.4. Anvendte gear:

14.5. Differentialets udvekslingsforhold:

15. Dæktype og -dimension:

16. Maksimalt tilladt totalvægt: kg

17. Køretøjets konstruktivt bestemte tophastighed (som angivet af fabrikanten): km/h

18. For prøvning af stationært køretøj: Mikrofonens placering og retning (med henvisning til diagrammerne i bilag 3 til dette regulativ)

19. Støjniveau:

køretøj i bevægelse: dB(A)

ved fremføringshastighed for køretøjet på (linje A-A′): km/h

motorens omdrejningshastighed: min– 1

stationært køretøj: dB(A)

ved et motoromdrejningstal på: min– 1

20. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata

20.1. Gear (i) for køretøjer med manuelt gear:

20.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 serier) for gear (i): km/h

20.3. Lydtrykniveau Lwot(i): dB(A)

21. Køretøjet indleveret til godkendelse den:

22. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne:

23. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste:

24. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:

25. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2)

26. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:

27. Sted:

28. Dato:

29. Underskrift:

30. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:

a) tegninger, diagrammer og skitser af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

b) fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

c) en fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.

(1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).

(2) Det ikke gældende overstreges.

(3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET

Model A

(se punkt 5.4 i dette regulativ)

Image 13

Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til støjemissioner er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 63 med godkendelsesnummer 022439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 63 som ændret ved ændringsserie 02.

Model B

(se punkt 5.5 i dette regulativ)

Image 14

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 63 og 33 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 63 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 02, og at regulativ nr. 33 også var blevet ændret ved ændringsserie 01.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

METODER OG INSTRUMENTER TIL MÅLING AF LYD FRA KØRETØJER I KLASSE L1

1.   MÅLEINSTRUMENTER

1.1.   Akustiske målinger

1.1.1.   Alment

Lydmåleren skal være en lydtryksmåler eller et tilsvarende målingsinstrument, der opfylder kravene til instrumenter i klasse 1 (den anbefalede vindhætte skal i givet fald anvendes). Disse krav er beskrevet i IEC 61672-1:2013. Målingerne udføres ved »F«-vægtning for tid på det akustiske måleinstrument og ved »A«-vægtning af frekvens, som desuden er beskrevet i IEC 61672-1:2013. Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede lydtrykniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms. Instrumenterne skal vedligeholdes og kalibreres efter instrumentfabrikantens anvisninger.

1.1.2.   Kalibrering

Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele det akustiske målesystem kontrolleres med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af klasse 1 i henhold til IEC 60942:2003. Uden yderligere justering skal forskellen mellem aflæsningerne være mindre end eller lig med 0,5 dB(A). Hvis denne værdi overskrides, skal resultaterne af målinger foretaget efter den seneste tilfredsstillende kontrol kasseres.

1.1.3.   Opfyldelse af forskrifterne

Lydkalibratorens overensstemmelse med IEC 60942:2003 skal kontrolleres en gang om året. Instrumentsystemets overensstemmelse med kravene i IEC 61672-1:2013 skal kontrolleres mindst hvert andet år. Al overensstemmelsesprøvning udføres af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, der kan spores til relevante standarder.

1.2.   Instrumenter til hastighedsmåling

Motorhastigheden måles med et instrument, der opfylder specifikationskravene med mindst ± 2 % eller bedre ved de motorhastigheder, der kræves for de målinger, der udføres.

Køretøjers vejhastighed måles med instrumenter, der opfylder specifikationskravene med mindst ± 0,5 km/h ved kontinuerlig måling. Hvis målingen foretages ved uafhængige målinger af køretøjshastigheden, skal disse instrumenter opfylde specifikationskravene med mindst ± 0,2 km/h (1).

1.3.   Meteorologiske måleinstrumenter

De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre, skal opfylde følgende specifikationskrav:

| | ± 1 °C eller derunder for apparater til måling af temperatur |
| --- | --- |

± 1 °C eller derunder for apparater til måling af temperatur

| | ± 1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed |
| --- | --- |

± 1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed

| | ± 5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk |
| --- | --- |

± 5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk

| | ± 5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed. |
| --- | --- |

± 5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed.

2.   MÅLEBETINGELSER

2.1.   Måleplads, korrektion for vejrforhold og baggrundsstøj

2.1.1.   Målepladsen

Målepladsen skal bestå af en accelerationsbane i midten, omgivet af et praktisk taget plant prøveområde. Prøvebanen skal være plan; dens overflade skal være tør og være således konstrueret, at rullestøjen er ringe.

På målepladsen skal det frie lydfelt holdes inden for en nøjagtighed på ± 1 dB mellem støjkilden, som er placeret i midten af accelerationsbanen, og mikrofonen. Dette krav anses for at være opfyldt, når der ikke findes nogen lydreflekterende afskærmning af betydning såsom hække, klipper, broer eller bygninger, inden for en afstand af 50 m fra accelerationsbanens midtpunkt.

Der må ikke være hindringer, som kan påvirke lydfeltet i nærheden af mikrofonen, og der må ikke befinde sig personer mellem mikrofonen og lydkilden. Observatøren skal under målingerne placere sig med henblik på at undgå at påvirke aflæsningerne.

Prøvebanens overflade skal være i overensstemmelse med kravene i bilag 5 til dette regulativ eller i ISO 10844:2014. Efter udløbet af den periode, der er fastsat i punkt 10.8 i dette regulativ, anvendes alene udelukkende ISO 10844:2014 som reference.

2.1.2.   Korrektion for vejrforhold og baggrundsstøj

Der må ikke foretages målinger under dårlige vejrforhold. Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, overskrider 5 m/s i lydmålingsintervallet.

Til disse målinger skal det A-vægtede lydniveau fra andre lydkilder end det køretøj, der prøves, og støjniveauet på grund af vindpåvirkninger ligge mindst 10 dB(A) lavere end den af køretøjet frembragte støj. Mikrofonen kan være forsynet med en passende vindhætte, forudsat at der tages højde for dens påvirkning af mikrofonens følsomhed og retningskarakteristik.

Er forskellen mellem baggrundsstøj og det målte lydtryk mellem 10 og 15 dB(A), skal der ved beregningen af prøvningsresultatet fratrækkes en passende korrektion fra udslaget på lydtrykmåleren, jf. tabel 1.

Tabel 1

Korrektion af de individuelle prøvningsværdier

| Forskel mellem baggrundslydtrykniveau og målt lydtrykniveau (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrektion i dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Forskel mellem baggrundslydtrykniveau og målt lydtrykniveau (dB)

10

11

12

13

14

≥ 15

Korrektion i dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2.   Køretøjets tilstand

2.2.1.   Almindelige betingelser

Inden målingen bringes motoren i normal driftstilstand med hensyn til:

| — | temperaturer |
| --- | --- |

—

temperaturer

| — | tuning |
| --- | --- |

—

tuning

| — | brændstof |
| --- | --- |

—

brændstof

| — | tændrør, karburator(er), osv. (afhængigt af, hvad der er relevant) |
| --- | --- |

—

tændrør, karburator(er), osv. (afhængigt af, hvad der er relevant)

Er køretøjet udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under lydmålingen.

Hvis køretøjet er udstyret med anordninger, der ikke er nødvendige for dets fremdrift, men som anvendes, når køretøjet er i normal drift på vej, skal disse være aktiveret i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer.

For trykluftdrevne motorer skal de normale driftsforhold, som ikke falder ind under de ovenfor nævnte i dette punkt, aftales mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed og skal være vedlagt som bilag til fabrikantens ansøgning om typegodkendelse i henhold til dette regulativ.

2.2.2.   Prøvemasse og dækvalg

2.2.2.1.   Køretøjet skal prøves med dets prøvningsmasse som defineret i punkt 2.9 i dette regulativ.

2.2.2.2.   Dækvalg og -tilstand

Dækkene skal passe til køretøjet og være oppumpet til det tryk, som køretøjsfabrikanten har anbefalet for køretøjets prøvningsmasse.

Dækkene skal udvælges af køretøjets fabrikant og svare til en af de dækdimensioner og -typer, der er udpeget til køretøjet af køretøjets fabrikant. Den mindste mønsterdybde skal være mindst 80 % af den fulde mønsterdybde.

3.   PRØVNINGSMETODER

3.1.   Måling af støjemissionen fra køretøjet i bevægelse

3.1.1.   Prøveopstilling og mikrofonplacering

3.1.1.1.   Prøveopstillingen er vist i figur 1.

Figur 1

Målepositioner for køretøjer i bevægelse

Image 15

De to linjer AA′ og BB′, der er parallelle med mikrofonens linje PP′, og som findes henholdsvis 10 m foran og 10 m bagved denne linje, skal være markeret på prøvebanen.

3.1.1.2.   Afstanden for mikrofonernes placering fra linjen CC′ på mikrofonlinjen PP′, der er vinkelret på referencelinjen CC′ på prøvebanen (jf. figur 1), skal være 7,5 m ± 0,05 m.

Mikrofonerne skal placeres 1,2 m ± 0,02 m over jorden. Referenceaksen for frifeltbetingelser (jf. IEC 61672-1:2013) skal være horisontal og lodret på køretøjets bane CC′.

3.1.2.   Gennemførelse af accelerationsprøven, køretøjets hastighed ved fremføring og gearvalg

3.1.2.1.   Gennemførelse af accelerationsprøven

Køretøjet fremføres til linjen AA′ med konstant begyndelseshastighed som specificeret nedenfor. Når køretøjets forende når linjen AA′, drejes gashåndtaget i bund så hurtigt som muligt og fastholdes i denne stilling, indtil køretøjets bagende passerer linjen BB′; gashåndtaget drejes derefter så hurtigt som muligt til tomgangsposition.

Ved alle målinger køres køretøjet i lige linje på prøvebanen, således at køretøjets spor i midterlængdeplanet ligger så tæt som muligt op ad linjen CC′.

3.1.2.2.   Køretøjets fremføringshastighed

Køretøjet fremføres mod linjen AA′ med konstant hastighed svarende til køretøjets tophastighed som defineret i punkt 2.12 i regulativet, hvis sidstnævnte er under eller lig med 30 km/h. Hvis køretøjets tophastighed er over 30 km/h, fremføres køretøjet mod AA′ med en konstant hastighed på 30 km/h.

3.1.2.3.   Anvendelse af gear

Hvis køretøjet er udstyret med manuelt betjent gearkasse, vælges det højeste gear, som gør det muligt for den at passere linjen AA′ med en motorhastighed lig med eller over 50 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ.

Er køretøjet forsynet med automatisk transmission, fremføres det med de i punkt 3.1.2.2 ovenfor anførte køretøjshastigheder.

3.1.3.   Bestemmelse af støjniveau

Det maksimale lydtryk, som registreres på hver side af køretøjet, reduceres med 1 dB(A) for at tage højde for unøjagtigheder målingen og afrundes matematisk til nærmeste decimal (f.eks. skal 68,45 noteres som 68,5, mens 68,44 skal noteres som 68,4). Disse værdier udgør måleresultatet.

Målingen er ikke gyldig, hvis der registreres en spidsværdi, der afviger unormalt fra det generelle lydniveau.

Der foretages mindst to gyldige målinger på hver side af køretøjet.

Måleresultaterne betragtes som gyldige, hvis forskellen mellem to på hinanden følgende målinger på samme side af køretøjet ikke afviger fra hinanden med mere end 2 dB (A).

Der kan foretages foreløbige målinger med henblik på justering, men disse skal lades ude af betragtning ved fastlæggelse måleresultaterne.

3.1.4.   Beregning af det endelige prøvningsresultat

Det endelige prøvningsresultat er gennemsnittet af de fire prøvningsresultater afrundet til nærmeste hele decibel. Er det første tal efter kommaet mellem 0 og 4, rundes resultatet ned, er det mellem 5 og 9, rundes det op.

3.2.   Måling af støj fra stationære køretøjer (betingelser og metode for måling ved prøvning af køretøjer i brug).

For at lette den efterfølgende prøvning af køretøjer i brug måles lydtrykniveauet desuden tæt på udstødningssystemets (lyddæmpningssystemets) afgang i overensstemmelse med følgende forskrifter, og måleresultatet anføres i den prøvningsrapport, der udarbejdes med henblik på udstedelse af det dokument, som er omhandlet i bilag 1 til dette regulativ.

Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionslydmåler, som opfylder forskrifterne i punkt 1 i bilag 3 til dette regulativ.

3.2.1.   Måleplads — lokale forhold

3.2.1.1.   Målingerne udføres på et stationært køretøj i et område, som ikke indebærer større forstyrrelser af lydfeltet.

3.2.1.2.   Ethvert åbent område anses for at være en egnet måleplads, hvis det består af et plant areal med belægning af beton, asfalt eller lignende hårdt materiale, der har en høj reflekterende kapacitet — med undtagelse af sammenpresset eller andre jordoverflader — hvor man kan spore et rektangel, hvis sider befinder sig mindst 3 meter fra køretøjets yderste kanter, og inden for hvilket der ikke er nogen mærkbar hindring; navnlig må køretøjet ikke være anbragt i en afstand af mindre end 1 m fra en fortovskant, når udstødningens lyd måles.

3.2.1.3.   Ingen personer med undtagelse af observatøren og føreren må opholde sig på målepladsen, og disses tilstedeværelse ikke må have nogen indflydelse på måleinstrumenternes udslag.

3.2.2.   Uønsket støj og vindstøj

Det omgivende støjniveau ved hvert målepunkt skal være mindst 10 dB(A) under de under prøvningen målte niveauer i de samme punkter.

3.2.3.   Målemetode

3.2.3.1.   Målingernes art og antal

Det maksimale lydniveau, udtrykt i A-vægtet decibel (dB(A)), måles i det i punkt 3.2.3.3.2.1 foreskrevne tidsrum.

Der foretages mindst 3 målinger i hvert målepunkt.

3.2.3.2.   Placering og klargøring af køretøjet

Før målingerne bringes køretøjets motor op på den normale driftstemperatur, hvis der er tale om en forbrændingsmotor, eller dens normale driftstilstand, hvis der er tale om en trykluftmotor. Hvis køretøjet er forsynet med automatiske ventilatorer, foretages ingen justering af disse under målingen af støjniveauet.

Under målingerne skal gearvælgeren være i frigear. Hvis transmissionen ikke kan frakobles, skal køretøjets drivende hjul kunne køre uden belastning, f.eks. ved anbringelse af køretøjet på støtteben.

3.2.3.3.   Måling af støj i nærheden af udstødningen

3.2.3.3.1.   Mikrofonens placering (se figur 2)

Mikrofonen placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt i henhold til figur 3 og i en vinkel på 45° ± 5° på det lodrette plan, der omfatter afgangsåbningens flow-akse. Mikrofonen skal være på højde med referencepunktet, men ikke mindre end 0,2 m fra jordoverfladen. Mikrofonens referenceakse skal være parallel med jordoverfladen og rettet mod udstødningsrørets afgangsåbning.

Referencepunktet er det højeste punkt, som opfylder følgende betingelser:

| a) | Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret. |
| --- | --- |

a)

Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret.

| b) | Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen for udstødningsrørets afslutning. |
| --- | --- |

b)

Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen for udstødningsrørets afslutning.

Hvis det er muligt at anvende to mikrofonplaceringer, vælges den placering, der i sideretningen er længst fra køretøjets midterakse i længderetningen. Hvis flowaksen for udstødningsrørets afgangsåbning har en vinkel på 90° ± 5° på køretøjets midterakse i længderetningen, skal mikrofonen placeres i det punkt, der er længst fra motoren.

Hvis et køretøj har to eller flere udstødningsrørsafgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mindre end 0,3 m, og som er forbundet med én og samme lyddæmper, foretages der kun én måling.

Mikrofonen skal være orienteret mod den afgangsåbning, der er længst fra køretøjets langsgående midterlinje, eller, hvis en sådan afgangsåbning ikke findes, mod den afgangsåbning, der er højest over jordniveau.

Ved køretøjer forsynet med udstødninger med flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mere end 0,3 m, foretages der en måling for hver afgangsåbning, og det højeste lydtrykniveau noteres. Med henblik på vejkontrol, kan referencepunktet flyttes til køretøjets ydre overflade.

Figur 2

Målepositioner for måling af støj fra stationære køretøjer

Image 16

Dimensionerne er i meter, medmindre andet er angivet.

Figur 3

Referencepunkt

| | Tegnforklaring:








  T | = | Set fra oven |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | Set fra siden |
| 1 | = | Referencepunkt |
| 2 | = | Vejoverflade |
| A | = | skråt afskåret rør |
| B | = | Nedadbøjet rør |
| C | = | Lige rør |
| D | = | Lodret rør |

Image 17

Tegnforklaring:

T

=

Set fra oven

S

=

Set fra siden

1

=

Referencepunkt

2

=

Vejoverflade

A

=

skråt afskåret rør

B

=

Nedadbøjet rør

C

=

Lige rør

D

=

Lodret rør

3.2.3.3.2.   Motorens driftsforskrifter

3.2.3.3.2.1.   Motoren bringes op på et konstant omdrejningstal svarende til:

| | 50 % af nrated, hvis nrated er på over 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

50 % af nrated, hvis nrated er på over 5 000 min– 1

| | 75 % af nrated, hvis nrated ikke er på over 5 000 min– 1. |
| --- | --- |

75 % af nrated, hvis nrated ikke er på over 5 000 min– 1.

Hvor nrated er motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ.

For et køretøj, der ikke ved en stationær prøvning kan nå målmotorhastigheden som defineret ovenfor, anvendes i stedet 95 % af den maksimale motorhastighed, der kan nås ved en stationær prøvning.

3.2.3.3.2.2.   Motorhastigheden øges gradvist fra tomgang til målmotorhastighed og holdes konstant inden for ± 5 %. Derefter slippes speederen hurtigt, og motoren vender tilbage til tomgang. Lydtrykniveauet måles i en periode, hvor omdrejningstallet er konstant i mindst 1 s, og i hele resten af decelerationsperioden. Lydtryksmålerens maksimale visning er det gyldige måleresultat.

En måling betragtes kun som gyldig, hvis motorprøvningshastigheden ikke afviger fra målmotorhastigheden med mere end ± 5 % i mindst 1 sekund.

3.2.3.3.2.3.   Multimode-udstødningssystem

Køretøjer udstyret med manuelt eller elektronisk indstillelige, multimode-udstødningssystemer skal prøves i alle modi.

3.2.3.3.3.   Resultat

3.2.3.3.3.1.   Målingerne skal foretages ved den/de mikrofonplacering(er), der foreskrives ovenfor. Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau angivet under prøvningen skal noteres således, at ét betydende ciffer efter decimalkommaet beholdes (f.eks. skal 92,45 noteres som 92,5, mens 92,44 noteres som 92,4). Prøvningen gentages, indtil der opnås tre på hinanden følgende målinger, som ligger inden for 2,0 dB(A) af hinanden ved hver åbning.

Prøvningsresultatet for en given afgangsåbning er det aritmetiske gennemsnit af de tre gyldige målinger, matematisk afrundet til nærmeste heltalsværdi (f.eks. skal 92,5 noteres som 93, mens 92,4 skal noteres som 92).

3.2.3.3.3.2.   For køretøjer udstyret med flere udstødningsafgangsåbninger skal det indberettede lydtrykniveau være det, der er noteret for den afgangsåbning, der har det højeste gennemsnitlige lydtrykniveau.

3.2.3.3.3.3.   For køretøjer udstyret med multimode-udstødningssystem og manuel eller elektronisk udstødningsmoduskontrol, skal det indberettede lydtrykniveau være det, der er noteret for den modus, der har det højeste gennemsnitlige lydtrykniveau.

4.   STØJ FRA KØRETØJET I BEVÆGELSE (INDBERETTEDE DATA MED HENBLIK PÅ AT LETTE KONTROLLEN AF KØRETØJET I BRUG).

4.1.   En prøvningsprocedure for overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning kan defineres af en kontraherende part under hensyntagen til eventuelle forskelle med hensyn til de prøvningsbetingelser, der er anvendt ved typegodkendelsen.

4.2.   Med henblik på at lette prøvningen af køretøjer efter ibrugtagning refereres der til følgende oplysninger vedrørende målingen af lydtrykniveauet i overensstemmelse med punkt 3.1 i bilag 3 af motorkøretøjet i bevægelse som data vedrørende overensstemmelse efter ibrugtagning:

| a) | gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen |
| --- | --- |

a)

gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen

| b) | køretøjets hastighed vAA′ i km/h ved begyndelsen af prøvningen af tophastighed eller acceleration med fuld gasgivning i gear (i) og |
| --- | --- |

b)

køretøjets hastighed vAA′ i km/h ved begyndelsen af prøvningen af tophastighed eller acceleration med fuld gasgivning i gear (i) og

| c) | det endelige prøvningsresultat i dB(A) som bestemt i henhold til punkt 3.1.4 i dette bilag. |
| --- | --- |

c)

det endelige prøvningsresultat i dB(A) som bestemt i henhold til punkt 3.1.4 i dette bilag.

4.3.   Referencedata vedrørende overensstemmelsen efter ibrugtagning opføres på meddelelsesformularen svarende til bilag 1.

5.   ORIGINALT UDSTØDNINGSSYSTEM (LYDDÆMPNINGSSYSTEM)

5.1.   Forskrifter for lyddæmpere, der indeholder absorberende fibermateriale

5.1.1.   Absorberende fibermaterialer skal være asbestfrie og kan kun anvendes til fremstilling af lyddæmpere, hvis dertil egnede indretninger sikrer, at de absorberende fibermaterialer forbliver på plads i hele den tid, lyddæmperen anvendes, og den opfylder kravene i et af punkterne 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 eller 5.1.5 nedenfor:

5.1.2.   Efter at fibermaterialet er fjernet, skal støjniveauet opfylde forskrifterne i bilag 4 i dette regulativ.

5.1.3.   Absorberende fibermaterialer må ikke anvendes i de dele af lyddæmperen, hvorigennem udstødningsgasser passerer, og skal opfylde følgende krav:

| 5.1.3.1. | Materialet skal ved konditionering i en ovn ved 650 ± 5 °C i fire timer ikke udvise reduktion i fibrenes gennemsnitlige længde, diameter eller vægtfylde. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Materialet skal ved konditionering i en ovn ved 650 ± 5 °C i fire timer ikke udvise reduktion i fibrenes gennemsnitlige længde, diameter eller vægtfylde.

| 5.1.3.2. | Efter konditionering i en ovn ved en temperatur på 650 ± 5 °C i en time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO 3310/1:2000, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO 2559:2011. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Efter konditionering i en ovn ved en temperatur på 650 ± 5 °C i en time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO 3310/1:2000, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO 2559:2011.

| 5.1.3.3. | Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning: | 1 N hydrogenbromid (HBr) 10 ml |
| --- | --- | --- |

5.1.3.3.

Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:

1 N hydrogenbromid (HBr) 10 ml

| | 1 N svovlsyre (H2SO4) 10 ml |
| --- | --- |

1 N svovlsyre (H2SO4) 10 ml

| | destilleret vand indtil 1 000 ml. |
| --- | --- |

destilleret vand indtil 1 000 ml.

Materialet skal vaskes med destilleret vand og tørres i en time ved 105 °C før vejning.

5.1.4.   Inden prøvning af systemet i overensstemmelse med punkt 3.1 i dette bilag, anbringes det i normal tilstand med henblik på landevejskørsel ved en af følgende metoder:

| 5.1.4.1. | Konditionering ved kontinuerlig kørsel på vej






  5.1.4.1.1. | Under konditioneringen gennemkøres en strækning på mindst 2 000 km. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Konditionering ved kontinuerlig kørsel på vej

5.1.4.1.1.

Under konditioneringen gennemkøres en strækning på mindst 2 000 km.

| 5.1.4.1.2. | 50 ± 10 % af denne konditioneringscyklus skal bestå af bykørsel og resten af længere køreture; kontinuerlig kørsel på landevej kan erstattes af et tilsvarende program på prøvebane. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

50 ± 10 % af denne konditioneringscyklus skal bestå af bykørsel og resten af længere køreture; kontinuerlig kørsel på landevej kan erstattes af et tilsvarende program på prøvebane.

| 5.1.4.1.3. | Der skal veksles mellem de to former for køretøjshastighed mindst seks gange. |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

Der skal veksles mellem de to former for køretøjshastighed mindst seks gange.

| 5.1.4.1.4. | Det samlede prøvningsprogram skal omfatte mindst 10 standsninger af en varighed på mindst tre timer, således at virkningerne af afkøling og kondensering reproduceres. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

Det samlede prøvningsprogram skal omfatte mindst 10 standsninger af en varighed på mindst tre timer, således at virkningerne af afkøling og kondensering reproduceres.

| 5.1.4.2. | Konditionering ved tryksvingninger






  5.1.4.2.1. | Udstødningssystemet eller dets komponenter monteres på køretøjet eller dets motor.
  I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et rulledynamometer. I det andet tilfælde anbringes motoren på en prøvebænk.
  Prøvningsudstyret, som der er vist en detaljeret tegning af i figur 4, monteres ved udstødningssystemets afgangsåbning. Ethvert andet udstyr, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.2.

Konditionering ved tryksvingninger

5.1.4.2.1.

Udstødningssystemet eller dets komponenter monteres på køretøjet eller dets motor.

I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et rulledynamometer. I det andet tilfælde anbringes motoren på en prøvebænk.

Prøvningsudstyret, som der er vist en detaljeret tegning af i figur 4, monteres ved udstødningssystemets afgangsåbning. Ethvert andet udstyr, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes.

| 5.1.4.2.2. | Prøvningsudstyret justeres således, at strømmen af udstødningsgas skiftevis afspærres og genåbnes 2 500 gange ved hjælp af en hurtigtvirkende ventil.

  Figur 4


  Prøveapparat til konditionering ved tryksvingninger




  valgfri
  valgfri






  1. | Indgangsflange eller -bøsning, der skal forbindes med afgangsåbningen på det udstødningssystem, som prøves. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Manuel reguleringsventil. |
| 3. | Udligningsbeholder med et maksimalt volumen på 40 l og en fyldningstid på ikke mindre end et sekund. |
| 4. | Trykrelæ med et driftsområde på 5 kPa til 250 kPa. |
| 5. | Tidsrelæ. |
| 6. | Impulstæller. |
| 7. | Hurtigtlukkende ventil, f.eks. en udstødningslukkeventil på 60 mm, aktiveret af en trykluftcylinder, der kan udvikle en kraft på 120 N ved 400 kPa. Reaktionstiden ved åbning og lukning må ikke overstige 0,5 s. |
| 8. | Udsugning af udstødningsgas. |
| 9. | Bøjelig slange. |
| 10. | Trykmåler. |

5.1.4.2.2.

Prøvningsudstyret justeres således, at strømmen af udstødningsgas skiftevis afspærres og genåbnes 2 500 gange ved hjælp af en hurtigtvirkende ventil.

Figur 4

Prøveapparat til konditionering ved tryksvingninger

valgfri

valgfri

1.

Indgangsflange eller -bøsning, der skal forbindes med afgangsåbningen på det udstødningssystem, som prøves.

2.

Manuel reguleringsventil.

3.

Udligningsbeholder med et maksimalt volumen på 40 l og en fyldningstid på ikke mindre end et sekund.

4.

Trykrelæ med et driftsområde på 5 kPa til 250 kPa.

5.

Tidsrelæ.

6.

Impulstæller.

7.

Hurtigtlukkende ventil, f.eks. en udstødningslukkeventil på 60 mm, aktiveret af en trykluftcylinder, der kan udvikle en kraft på 120 N ved 400 kPa. Reaktionstiden ved åbning og lukning må ikke overstige 0,5 s.

8.

Udsugning af udstødningsgas.

9.

Bøjelig slange.

10.

Trykmåler.

| 5.1.4.2.3. | Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi af mellem 35 og 40 kPa. Hvis denne værdi ikke kan nås som følge af motorens beskaffenhed, skal ventilen åbne, når gassens modtryk er nået op på 90 % af den maksimale værdi, der måles lige før, motoren går i stå. Ventilen skal lukke, når trykket ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede modtryk med åben ventil. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3.

Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi af mellem 35 og 40 kPa. Hvis denne værdi ikke kan nås som følge af motorens beskaffenhed, skal ventilen åbne, når gassens modtryk er nået op på 90 % af den maksimale værdi, der måles lige før, motoren går i stå. Ventilen skal lukke, når trykket ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede modtryk med åben ventil.

| 5.1.4.2.4. | Tidsrelæet skal indstilles på den periode, hvor udstødningsgassen produceres, beregnet efter forskrifterne i punkt 5.1.4.2.3 ovenfor. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4.

Tidsrelæet skal indstilles på den periode, hvor udstødningsgassen produceres, beregnet efter forskrifterne i punkt 5.1.4.2.3 ovenfor.

| 5.1.4.2.5. | Motorhastigheden skal være 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5.

Motorhastigheden skal være 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ.

| 5.1.4.2.6. | Den effekt, som dynamometeret viser, skal være 50 % af den effekt, der måles ved fuld gasgivning ved 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.4.2.6.

Den effekt, som dynamometeret viser, skal være 50 % af den effekt, der måles ved fuld gasgivning ved 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ.

| 5.1.4.2.7. | Eventuelle drænåbninger skal være tillukket under prøvningen. |
| --- | --- |

5.1.4.2.7.

Eventuelle drænåbninger skal være tillukket under prøvningen.

| 5.1.4.2.8. | Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer. Når afkølingsperioder er nødvendige, kan de indlægges efter hver time. |
| --- | --- |

5.1.4.2.8.

Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer. Når afkølingsperioder er nødvendige, kan de indlægges efter hver time.

| 5.1.4.3. | Konditionering i prøvebænk:






  5.1.4.3.1. | Udstødningssystemet monteres på en motor, der er repræsentativ for den type, der anvendes på det køretøj, systemet er konstrueret til. Motoren anbringes dernæst på en prøvebænk. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3.

Konditionering i prøvebænk:

5.1.4.3.1.

Udstødningssystemet monteres på en motor, der er repræsentativ for den type, der anvendes på det køretøj, systemet er konstrueret til. Motoren anbringes dernæst på en prøvebænk.

| 5.1.4.3.2. | Konditionering består af tre cyklusser. |
| --- | --- |

5.1.4.3.2.

Konditionering består af tre cyklusser.

| 5.1.4.3.3. | Med henblik på reproduktion af virkningerne af afkøling og kondensation skal hver cyklus på prøvebænken efterfølges af en stilstandsperiode på mindst seks timer. |
| --- | --- |

5.1.4.3.3.

Med henblik på reproduktion af virkningerne af afkøling og kondensation skal hver cyklus på prøvebænken efterfølges af en stilstandsperiode på mindst seks timer.

| 5.1.4.3.4. | Hver cyklus på prøvebænken består af seks faser. Betingelser for motorgang og varigheden af hver fase skal være:







  Fase | Betingelser | Varighed af fase i minutter |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tomgang | 6 |
| 2 | 25 % belastning ved 75 % af nrated | 40 |
| 3 | 50 % belastning ved 75 % af nrated | 40 |
| 4 | 100 % belastning ved 75 % af nrated | 30 |
| 5 | 50 % belastning ved 100 % af nrated | 12 |
| 6 | 25 % belastning ved 100 % af nrated | 22 |
| | Samlet tid | 2 t 30 min. |

5.1.4.3.4.

Hver cyklus på prøvebænken består af seks faser. Betingelser for motorgang og varigheden af hver fase skal være:

Fase

Betingelser

Varighed af fase i minutter

1

Tomgang

6

2

25 % belastning ved 75 % af nrated

40

3

50 % belastning ved 75 % af nrated

40

4

100 % belastning ved 75 % af nrated

30

5

50 % belastning ved 100 % af nrated

12

6

25 % belastning ved 100 % af nrated

22

Samlet tid

2 t 30 min.

| 5.1.4.3.5. | Under konditioneringsproceduren kan motoren og lyddæmperen på fabrikantens anmodning køles, således at den temperatur, der måles ved et punkt, som ikke må være mere end 100 mm fra udstødningsgassens afgangsåbning, ikke overskrider den, der måles, når køretøjet kører 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ i højeste gear. Køretøjets motor- og/eller køretøjshastighed bestemmes med en nøjagtighed på ± 3 %. |
| --- | --- |

5.1.4.3.5.

Under konditioneringsproceduren kan motoren og lyddæmperen på fabrikantens anmodning køles, således at den temperatur, der måles ved et punkt, som ikke må være mere end 100 mm fra udstødningsgassens afgangsåbning, ikke overskrider den, der måles, når køretøjet kører 75 % af motorens mærkehastighed som defineret i punkt 2.7 i dette regulativ i højeste gear. Køretøjets motor- og/eller køretøjshastighed bestemmes med en nøjagtighed på ± 3 %.

5.1.5.   Udstødningsgassen må ikke være i kontakt med fibermaterialerne og fibermaterialerne må ikke være under påvirkning af trykvariationer.

5.2.   Tegninger og påskrifter

5.2.1.   Diagrammet og et dimensioneret tværsnit af lyddæmperen vedlægges som bilag til det dokument, der er omtalt i bilag 1 til dette regulativ.

5.2.2.   Alle originale lyddæmpere skal mindst mærkes med følgende oplysninger:

| a) | »E«-mærket efterfulgt af henvisningen til det land, som har udstedt typegodkendelsen |
| --- | --- |

a)

»E«-mærket efterfulgt af henvisningen til det land, som har udstedt typegodkendelsen

| b) | køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke og |
| --- | --- |

b)

køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke og

| c) | fabrikat og identifikationsnummer. |
| --- | --- |

c)

fabrikat og identifikationsnummer.

Dette mærke skal være letlæseligt, uudsletteligt og synligt på det sted, hvor det skal anbringes.

5.2.3.   Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet.

5.3.   Indsugningsstøjdæmper

Er motorens luftindsugning forsynet med luftfilter og/eller støjdæmper, uden hvilke det tilladte støjniveau ikke kan overholdes, anses disse som en del af lyddæmperen, og forskrifterne i punkt 5.1 og 5.2 ovenfor gælder også for dem.

---

(1)  Der er tale om uafhængige målinger af køretøjshastighed, når to eller flere adskilte apparater anvendes til fastsættelse af værdierne vAA′ og vBB′. Ved kontinuerlige målingsanordninger, f.eks. radar, fastlægges alle de krævede oplysninger om køretøjshastighed med et enkelt apparat.

---

BILAG 4

MAKSIMALE GRÆNSEVÆRDIER FOR STØJNIVEAU (NYE KØRETØJER)

| Konstruktivt bestemt maksimalhastighed (km/h) | Det maksimale støjniveau i dB(A) |
| --- | --- |
| ≤ 25 | 66 |
| > 25 | 71 |
| Pedalcykler, som er udstyret med et ikke-elektrisk hjælpefremdriftssystem, primært som hjælp til pedalkraft og hjælpefremdriftssystemets ydelse afbrydes ved en hastighed på ≤ 25 km/h | 63 |

Konstruktivt bestemt maksimalhastighed (km/h)

Det maksimale støjniveau i dB(A)

≤ 25

66

> 25

71

Pedalcykler, som er udstyret med et ikke-elektrisk hjælpefremdriftssystem, primært som hjælp til pedalkraft og hjælpefremdriftssystemets ydelse afbrydes ved en hastighed på ≤ 25 km/h

63

---

BILAG 5

SPECIFIKATIONER FOR PRØVEBANEN
   (1)

1.   INDLEDNING

Dette bilag beskriver specifikationerne for prøvebanens fysiske beskaffenhed og anlæggelse. Disse specifikationer er baseret på en særlig standard (2) og beskriver den nødvendige fysiske beskaffenhed samt prøvningsmetoderne for disse karakteristika.

2.   KRAV TIL OVERFLADENS BESKAFFENHED

En overflade anses for at opfylde kravene i denne standard, hvis det ved måling er konstateret, at dens tekstur og porevolumen samt lydabsorptionskoefficient opfylder kravene i punkt 2.1 til 2.4, og hvis kravene til udformning (punkt 3.2 nedenfor) er opfyldt.

2.1.   Residualporevolumen

Residualporevolumen VC (voids content) for prøvebanens belægningsblanding må ikke være større end 8 %. (jf. punkt 4.1 nedenfor for så vidt angår fremgangsmåden ved måling heraf).

2.2.   Lydabsorptionskoefficient

Opfylder overfladen ikke kravet til residualporevolumen, kan den kun godkendes, hvis lydabsorptionskoefficienten α ≤ 0,10 (jf. punkt 4.2 for så vidt angår fremgangsmåden ved måling heraf). Kravene i dette punkt og i punkt 2.1 er også opfyldt, hvis kun lydabsorptionen er blevet målt, og det har vist sig, at α ≤ 0,10.

Bemærkning: Den mest relevante særlige faktor er lydabsorptionen, selv om residualporevolumen er bedst kendt blandt vejbyggere. Lydabsorptionen skal imidlertid kun måles, hvis overfladen ikke opfylder porekravet. Dette skyldes, at residualporevolumen er forbundet med relativt stor usikkerhed med hensyn til både målinger og relevans, og visse overflader kan derfor fejlagtigt afvises, hvis vurderingen alene baseres på måling af porerne.

2.3.   Teksturdybde

Teksturdybden (TD) målt efter den volumetriske metode (se punkt 4.3 nedenfor) skal være:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Overfladens ensartethed

Der bør udvises al mulig omhu for at sikre, at overfladen bliver så ensartet som muligt inden for resten af prøveområdet. Dette omfatter tekstur og porevolumen, men det bør tillige bemærkes, at hvis tromlingen viser sig mere effektiv nogle steder end andre, kan teksturen være anderledes, og der kan også forekomme ujævnheder, som kan forårsage bump.

2.5.   Prøvningsperiode

For at sikre, at overfladen fortsat opfylder forskrifterne for tekstur og porevolumen eller til lydabsorption i henhold til standarden, skal den regelmæssigt kontrolleres med følgende intervaller:

| a) | kontrol af residualporevolumen eller lydabsorption:
  når overfladen er ny: Opfylder en ny overflade kravene, er ingen yderligere periodisk kontrol nødvendig |
| --- | --- |

a)

kontrol af residualporevolumen eller lydabsorption:

når overfladen er ny: Opfylder en ny overflade kravene, er ingen yderligere periodisk kontrol nødvendig

| b) | kontrol af teksturdybden (TD):
  når overfladen er ny: Når støjprøven indledes (NB: tidligst fire uger efter anlæggelsen), derefter en gang årligt. |
| --- | --- |

b)

kontrol af teksturdybden (TD):

når overfladen er ny: Når støjprøven indledes (NB: tidligst fire uger efter anlæggelsen), derefter en gang årligt.

3.   PRØVEANLÆGGETS BELÆGNING

3.1.   Område

Det er vigtigt, at prøvebanen udformes således, at det sikres, at det område, som køretøjerne gennemkører på prøvestrækningen, som et mindstekrav er belagt med det foreskrevne prøvemateriale med en passende margen for sikker og praktisk kørsel. Dette indebærer, at kørebanen skal være mindst 3 meter bred, og at dens længde skal være mindst 10 m ud over linjerne AA og BB i hver ende. I figur 1 er vist en plan over en passende måleplads samt det mindsteområde, der skal være maskinlagt og komprimeret med det foreskrevne overflademateriale. I henhold til punkt 3.1.1.1 i bilag 3 til dette regulativ foretages der målinger på hver side af køretøjet. Dette kan gøres enten ved at måle med to mikrofonplaceringer (en på hver side af anlægget) og at køre i en retning eller ved at måle med kun én mikrofon på én side af anlægget, men at køre køretøjet i to retninger. Hvis sidstnævnte metode anvendes, er der ingen overfladekrav på den side af anlægget, hvor der ikke er nogen mikrofon.

Figur 1

Minimalområde dækket med prøvevejbelægning. Den skraverede del betegnes »prøveområde«

bevægelsesretningens midterlinje

Fork.

Mikrofonplacering (højde: 1,2 m)

Minimumsområde med prøvebelægning, dvs. prøveområde

Mål i meter

BEMÆRK - Der må ikke forekomme større akustisk reflekterende genstande inden for denne radius.

3.2.   Udformning og forberedelse af belægningen

3.2.1.   Grundlæggende krav til udformningen: Prøveanlæggets belægning skal opfylde fire konstruktionsmæssige krav:

| 3.2.1.1. | den skal være af tæt asfaltbeton |
| --- | --- |

3.2.1.1.

den skal være af tæt asfaltbeton

| 3.2.1.2. | småskærverne må ikke være større end 8 mm (med en tolerance mellem 6,3 og 10 mm) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

småskærverne må ikke være større end 8 mm (med en tolerance mellem 6,3 og 10 mm)

| 3.2.1.3. | slidlagets tykkelse skal være ≥ 30 mm |
| --- | --- |

3.2.1.3.

slidlagets tykkelse skal være ≥ 30 mm

| 3.2.1.4. | Bindemidlet skal være umodificeret penetrationsasfalt. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Bindemidlet skal være umodificeret penetrationsasfalt.

3.2.2.   Retningslinjer for udformningen

En sigtekurve, som opfylder de pågældende krav, er vist i figur 2. Den kan anvendes som vejledning ved udformningen af prøveanlægget. Endvidere er der i tabel 1 opstillet visse retningslinjer med henblik på opnåelse af ønsket tekstur og holdbarhed. Sigtekurven er en funktion af formlen:

P (gennemfaldsprocent) = 100. (d/dmax)1/2

hvor:

| d | = | sigtemaskernes kvadratmål i mm |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm for middelkurven |
| dmax | = | 10 mm for mindstetolerancekurven |
| dmax | = | 6,3 mm for størstetolerancekurven. |

d

=

sigtemaskernes kvadratmål i mm

dmax

=

8 mm for middelkurven

dmax

=

10 mm for mindstetolerancekurven

dmax

=

6,3 mm for størstetolerancekurven.

Figur 2

Sigtekurve for materialet i asfaltblandingen, med tolerancer

sigtens kvadratmål i mm

Gennemfaldsprocent (masse)

Herudover anbefales følgende:

| a) | Sandfraktionen (0,063 mm < sigtemaskernes kvadratmål < 2 mm) må ikke omfatte mere end 55 % natursand og skal omfatte mindst 45 % knust sand. |
| --- | --- |

a)

Sandfraktionen (0,063 mm < sigtemaskernes kvadratmål < 2 mm) må ikke omfatte mere end 55 % natursand og skal omfatte mindst 45 % knust sand.

| b) | Bærelag og bundsikringslag skal sikre god stabilitet og god ensartethed i overensstemmelse med korrekt vejbygningspraksis. |
| --- | --- |

b)

Bærelag og bundsikringslag skal sikre god stabilitet og god ensartethed i overensstemmelse med korrekt vejbygningspraksis.

| c) | Småskærverne skal være knust (100 % brudflader), og de skal være af vanskeligt knusbart materiale. |
| --- | --- |

c)

Småskærverne skal være knust (100 % brudflader), og de skal være af vanskeligt knusbart materiale.

| d) | Småskærverne i blandingen skal være udvaskede. |
| --- | --- |

d)

Småskærverne i blandingen skal være udvaskede.

| e) | Der må ikke fyldes ekstra småskærver på overfladen. |
| --- | --- |

e)

Der må ikke fyldes ekstra småskærver på overfladen.

| f) | Bindemidlets hårdhed, udtrykt som penetrationsværdi, skal være 40-60, 60-80 eller endog 80-100 alt efter klimaforholdene i landet. Generelt gælder, at der skal anvendes det efter sædvanlig praksis hårdest mulige bindemiddel. |
| --- | --- |

f)

Bindemidlets hårdhed, udtrykt som penetrationsværdi, skal være 40-60, 60-80 eller endog 80-100 alt efter klimaforholdene i landet. Generelt gælder, at der skal anvendes det efter sædvanlig praksis hårdest mulige bindemiddel.

| g) | Blandingens temperatur inden tromling skal vælges således, at det krævede porevolumen fremkommer ved den efterfølgende tromling. For at øge sandsynligheden for, at specifikationerne i punkt 2.1 til 2.4 i dette bilag bliver opfyldt, skal lejringstætheden findes ikke blot ved det rette valg af blandingstemperatur, men også ved et passende antal tromlinger og valget af tromletype. |
| --- | --- |

g)

Blandingens temperatur inden tromling skal vælges således, at det krævede porevolumen fremkommer ved den efterfølgende tromling. For at øge sandsynligheden for, at specifikationerne i punkt 2.1 til 2.4 i dette bilag bliver opfyldt, skal lejringstætheden findes ikke blot ved det rette valg af blandingstemperatur, men også ved et passende antal tromlinger og valget af tromletype.

Tabel 1

Retningslinjer for udformningen

| Mængde | Målværdier | Tolerancer |
| --- | --- | --- |
| Af blandingens totalmasse | Af blandingsmassen |
| Skærvemasse, sigtemaskernes kvadratmål (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Sandmasse 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Fillermasse SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Bindemiddelmasse (asfalt) | 5,8 % | Ikke relevant | ± 0,5 |
| Største skærvemål | 8 mm | 6,3-10 |
| Bindemiddelhårdhed | (jf. punkt 3.2.2) f) | — |
| Glatstensværdi (PSV) | > 50 | — |
| Lejringstæthed i forhold til Marshall-lejringstæthed | 98 % | — |

Mængde

Målværdier

Tolerancer

Af blandingens totalmasse

Af blandingsmassen

Skærvemasse, sigtemaskernes kvadratmål (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Sandmasse 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Fillermasse SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Bindemiddelmasse (asfalt)

5,8 %

Ikke relevant

± 0,5

Største skærvemål

8 mm

6,3-10

Bindemiddelhårdhed

(jf. punkt 3.2.2) f)

—

Glatstensværdi (PSV)

> 50

—

Lejringstæthed i forhold til Marshall-lejringstæthed

98 %

—

4.   PRØVNINGSMETODE

4.1.   Måling af residualporevolumen

Til gennemførelse af denne måling skal der udtages borekerner mindst fire steder, som er jævnt fordelt på prøveområdet mellem linjerne AA og BB (jf. figur 1). Mindst to borekerner skal udtages tæt ved hjulsporene, og mindst en borekerne skal udtages ca. midtvejs mellem hjulsporene og hver mikrofonpost. Mindst to borekerner skal udtages tæt ved hjulsporene, og mindst en borekerne skal udtages ca. midtvejs mellem hjulsporene og hver mikrofonpost.

Er der grund til at antage, at kravet om ensartethed ikke er opfyldt (jf. punkt 2.4 i dette bilag), skal der udtages borekerner flere steder på prøveområdet. Residualporevolumen skal bestemmes for hver borekerne, derefter beregnes gennemsnitsværdien for alle borekernerne og sammenholdes med kravet i punkt 2.1 i dette bilag. I øvrigt må ingen borekerne have en poreværdi på over 10 %. Ved anlæg af prøveområdet må det erindres, at der kan opstå problemer, når der skal udtages borekerner, hvis området opvarmes ved hjælp af rør eller elkabler. Varmeanlæggene må planlægges omhyggeligt under hensyn til udtagning af borekerner. Det anbefales at lade nogle få pletter på ca. 200 × 300 mm stå, hvor der ikke er rør og kabler, eller at lægge disse så dybt, at udtagning af borekerner fra slidlaget ikke vil beskadige dem.

4.2.   Lydabsorptionskoefficient

Lydabsorptionskoefficienten (normalt indfald) måles ved hjælp af impedansrørmetoden under anvendelsen af fremgangsmåden i ISO/DIS 10 534: 1994 »Acoustics — Determination of sound absorption coefficient and impedance by a tube method«.

For prøvelegemer gælder samme krav som med hensyn til residualporevolumen (jf. punkt 4.1 ovenfor).

Lydabsorptionen skal måles i frekvensområderne 400-800 Hz og 800-1 600 Hz (i hvert fald i centerfrekvenserne af 1/3-oktavbånd), og størsteværdierne skal fastlægges for begge disse frekvensbånd.

Derefter beregnes gennemsnitsværdien for alle borekerner, og denne udgør det endelige resultat.

4.3.   Måling af teksturdybden

Som led i denne standard foretages der måling af teksturdybden mindst 10 steder med lige store mellemrum langs prøvestrækningens hjulspor, og gennemsnitsværdien sammenlignes med den foreskrevne mindste teksturdybde. For beskrivelse af proceduren, jf. ISO-standard 10844: 1994.

5.   TIDSMÆSSIG STABILITET OG VEDLIGEHOLDELSE

5.1.   Tidsfaktorens betydning

Som tilfældet er med mange andre overflader, kan det påregnes, at de dæk- eller vejstøjniveauer, som måles på prøveoverfladen, vil stige svagt i løbet af de første 6-12 måneder efter anlæggelsen.

Overfladen vil tidligst erhverve de krævede karakteristika fire uger efter anlægningen.

Den tidsmæssige stabilitet bestemmes hovedsagelig af den tilslibning og komprimering, som sker ved kørsel på overfladen. Den skal kontrolleres med mellemrum som anført i punkt 2.5 i dette bilag.

5.2.   Vedligeholdelse af overfladen

Affaldsmateriale og støv, som i væsentlig grad kan formindske teksturdybden, skal fjernes fra overfladen. I lande med vinterklima anvendes der undertiden salt til afisning. Salt kan ændre overfladen midlertidigt eller endog vedvarende på en sådan måde, at støjniveauet stiger, og anvendelse deraf kan derfor ikke anbefales.

5.3.   Nyasfaltering af prøveområdet

Bliver det nødvendigt at reparere prøvebanen, er det sædvanligvis tilstrækkeligt at nyasfaltere prøvestrækningen (med en bredde af tre meter, jf. figur 1) under forudsætning af, at det øvrige prøveområde opfyldte kravene til residualporevolumen eller lydabsorption, da måling fandt sted.

6.   Dokumenter vedrørende anlægget og de udførte prøvninger

6.1.   Dokument vedrørende prøveanlægget

Følgende oplysninger skal anføres i en skriftlig beskrivelse af prøveanlægget:

| 6.1.1. | prøvebanens placering |
| --- | --- |

6.1.1.

prøvebanens placering

| 6.1.2. | bindemiddeltype og -hårdhed, tilslagstype, betonblandingens største teoretiske tæthed (DR), slidlagets tykkelse og sigtekurven som fastlagte ud fra de borekerner, der er udtaget af prøvebanen |
| --- | --- |

6.1.2.

bindemiddeltype og -hårdhed, tilslagstype, betonblandingens største teoretiske tæthed (DR), slidlagets tykkelse og sigtekurven som fastlagte ud fra de borekerner, der er udtaget af prøvebanen

| 6.1.3. | komprimeringsmetode (f.eks. tromletype og -masse, antal tromlinger) |
| --- | --- |

6.1.3.

komprimeringsmetode (f.eks. tromletype og -masse, antal tromlinger)

| 6.1.4. | blandingens temperatur, den omgivende lufts temperatur og vindhastigheden under anlægning af overfladen |
| --- | --- |

6.1.4.

blandingens temperatur, den omgivende lufts temperatur og vindhastigheden under anlægning af overfladen

| 6.1.5. | dato for anlægning af belægning og entreprenørens identitet |
| --- | --- |

6.1.5.

dato for anlægning af belægning og entreprenørens identitet

| 6.1.6. | alle prøvningsresultater eller i det mindste det seneste af disse, herunder:






  6.1.6.1. | residualporevolumen af hver borekerne |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

alle prøvningsresultater eller i det mindste det seneste af disse, herunder:

6.1.6.1.

residualporevolumen af hver borekerne

| 6.1.6.2. | de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af porevolumen er udtaget |
| --- | --- |

6.1.6.2.

de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af porevolumen er udtaget

| 6.1.6.3. | lydabsorptionskoefficient for hver borekerne (hvis målt); resultaterne for hver borekerne og hvert frekvensområde samt det samlede gennemsnit skal anføres |
| --- | --- |

6.1.6.3.

lydabsorptionskoefficient for hver borekerne (hvis målt); resultaterne for hver borekerne og hvert frekvensområde samt det samlede gennemsnit skal anføres

| 6.1.6.4. | de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af absorptionen er udtaget |
| --- | --- |

6.1.6.4.

de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af absorptionen er udtaget

| 6.1.6.5. | teksturdybden, herunder antallet af prøver samt standardafvigelse |
| --- | --- |

6.1.6.5.

teksturdybden, herunder antallet af prøver samt standardafvigelse

| 6.1.6.6. | den institution, som er ansvarlig for prøvningerne i henhold til punkt 6.1.6.1 og 6.1.6.2 ovenfor og den type materiel, der er anvendt |
| --- | --- |

6.1.6.6.

den institution, som er ansvarlig for prøvningerne i henhold til punkt 6.1.6.1 og 6.1.6.2 ovenfor og den type materiel, der er anvendt

| 6.1.6.7. | datoen for foretagelse af prøvning(er) og datoen for udtagelse af borekerner af prøvebanen. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

datoen for foretagelse af prøvning(er) og datoen for udtagelse af borekerner af prøvebanen.

6.2.   Dokument vedrørende prøvninger med hensyn til overfladestøj fra køretøjer

I det dokument, der beskriver støjprøvningen/prøvningerne, skal anføres, om alle krav er opfyldt eller ej. Der henvises til det i punkt 6.1 omhandlede dokument, som beskriver, hvilke resultater der viser dette.

---

(1)  De specifikationer for målepladsen, som er gengivet i dette bilag, gælder indtil udløbet af den i punkt 10.8 angivne periode.

(2)  ISO 10844:1994.

---

| 16.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 290/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 290/54

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 90 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger, udskiftningsskiver og tromler til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil [2018/1706]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 4 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 16. oktober 2018

INDHOLD

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter og prøvninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Emballering og mærkning |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændringer og udvidelse af godkendelsen af udskiftningsdele |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

BILAG

| 1A | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til regulativ nr. 90 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsbremseskive eller en udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90 |
| --- | --- |

1B

| 2. | Udformning af godkendelsesmærke og godkendelsesdata |
| --- | --- |

2.

| 3. | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2 og N1 |
| --- | --- |

3.

1

2

1

| 4. | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2 og N3 |
| --- | --- |

4.

3

2

3

| 5. | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse O1 og O2 |
| --- | --- |

5.

1

2

| 6. | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse O3 og O4 |
| --- | --- |

6.

3

4

| 7. | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L |
| --- | --- |

7.

| 7a | Kriterier til definition af grupper af bremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L |
| --- | --- |

7a

| 8. | Tekniske forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder beregnet til brug i separate parkeringsbremsesystemer , der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem |
| --- | --- |

8.

| 9. | Yderligere særlige procedurer vedrørende produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Illustrationer |
| --- | --- |

10.

| 11. | Krav til udskiftningsbremseskiver og udskiftningsbremsetromler til køretøjer i klasse M og N |
| --- | --- |

11.

| 12. | Krav til udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler til køretøjer i klasse O |
| --- | --- |

12.

| 13. | Model for prøvningsrapport vedrørende en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle |
| --- | --- |

13.

| 14. | Krav til udskiftningsbremseskiver til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 |
| --- | --- |

14.

1

2

3

4

5

| 15. | Krav til grupper af skiver til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 |
| --- | --- |

15.

1

2

3

4

5

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ finder anvendelse på følgende udskiftningsdeles basale bremsefunktioner (1)
   (2):

1

2

| 1.1.1. | Udskiftningsbremsebelægningsenheder beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N, L og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78. |
| --- | --- |

1.1.1.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N, L og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78.

| 1.1.2. | Udskiftningstromlebremsebelægninger beregnet til fastnitning på en bremsebakke til montering og brug i køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 eller O4, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13. |
| --- | --- |

1.1.2.

Udskiftningstromlebremsebelægninger beregnet til fastnitning på en bremsebakke til montering og brug i køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 eller O4, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13.

3

2

3

3

4

| 1.1.3. | Udskiftningsbremsebelægningsenheder anvendt til separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem, er kun underlagt de tekniske forskrifter i bilag 8 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.3.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder anvendt til separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem, er kun underlagt de tekniske forskrifter i bilag 8 i dette regulativ.

| 1.1.4. | Udskiftningsbremsetromler og -skiver beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H. |
| --- | --- |

1.1.4.

Udskiftningsbremsetromler og -skiver beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H.

| 1.1.5. | Udskiftningsbremseskiver beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78. |
| --- | --- |

1.1.5.

Udskiftningsbremseskiver beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78.

1.2.   Originale bremseskiver, bremsetromler, bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger monteret i forbindelse med fremstillingen af køretøjet, og originale udskiftningsbremseskiver, bremsetromler, bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger, som er beregnet til vedligeholdelse af køretøjet, er ikke omfattet af denne forordning.

1.3.   Dette regulativ finder ikke anvendelse på »specialdele« som defineret i punkt 2.3.4.

2.   DEFINITIONER

2.1.   Generelle definitioner

2.1.1.   »Fabrikant«: den virksomhed, der kan påtage sig det tekniske ansvar for bremsebelægningsenheder, tromlebremsebelægninger eller tromlebremser og skiver og godtgøre, at den er i stand til at sikre produktionens overensstemmelse.

»Fabrikant«

2.1.2.   »Udskiftningsdel«: enten en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning, en udskiftningstromlebremsebelægning, en udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive.

»Udskiftningsdel«

2.1.3.   »Original del«: enten en original bremsebelægning, en original bremsebelægningsenhed, en original tromlebremsebelægning, en original bremsetromle eller en original bremseskive.

»Original del«

2.2.   Definitioner vedrørende godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning.

2.2.1.   »Bremsesystem«: som defineret i regulativ nr. 13, punkt 2.3, eller regulativ nr. 13-H, punkt 2.3 eller regulativ nr. 78, punkt 2.5.

»Bremsesystem«

2.2.2.   »Friktionsbremse«: den del af bremsesystemet, hvori de kræfter, der skal modvirke køretøjets bevægelse, frembringes ved friktion mellem en bremsebelægning og en bremseskive eller bremsetromle, som bevæger sig i forhold til hinanden.

»Friktionsbremse«

2.2.3.   »Bremsebelægningsenhed«: den komponent i en friktionsbremse, som ved tryk mod en tromle eller skive frembringer friktionskraften.

»Bremsebelægningsenhed«

2.2.3.1.   »Bremsebakkeenhed«: en bremsebelægningsenhed til en tromlebremse.

»Bremsebakkeenhed«

2.2.3.1.1.   »Bremsebakke«: den komponent i en bremsebakkeenhed, hvorpå bremsebelægningen er fastgjort.

»Bremsebakke«

2.2.3.2.   »Bremseklodsenhed«: en bremsebelægningsenhed til en skivebremse.

»Bremseklodsenhed«

2.2.3.2.1.   »Bagplade«: den komponent i en bremseklodsenhed, hvorpå bremsebelægningen er fastgjort.

»Bagplade«

2.2.3.3.   »Bremsebelægning«: den komponent af en bremsebelægningsenhed, som består af friktionsmateriale i en sådan form og med sådanne mål, at den kan fastgøres på bremsebakken eller bagpladen.

»Bremsebelægning«

2.2.3.4.   »Tromlebremsebelægning«: en bremsebelægning til en tromlebremse.

»Tromlebremsebelægning«

2.2.3.5.   »Friktionsmateriale«: det produkt, der fremkommer ved en bestemt kombination af materialer og processer, der tilsammen bestemmer bremsebelægningens egenskaber.

»Friktionsmateriale«

2.2.4.   »Type bremsebelægning«: en gruppe bremsebelægninger, hvis friktionsmaterialemæssige egenskaber er ens.

»Type bremsebelægning«

2.2.5.   »Type bremsebelægningsenhed«: hjulsæt af bremsebelægningsenheder, som er ens med hensyn til bremsebelægningstype, dimensioner og funktionsmæssige egenskaber.

»Type bremsebelægningsenhed«

2.2.6.   »Type tromlebremsebelægning«: bremsebelægningskomponenter til hjulsæt, som efter montering på bremsebakkerne er ens med hensyn til bremsebelægningstype, dimensioner og funktionsmæssige egenskaber.

»Type tromlebremsebelægning«

2.2.7.   »Original bremsebelægning«: en type bremsebelægning, som er anført i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, regulativ nr. 13, bilag 2, punkt 8.1.1, regulativ nr. 13-H, bilag 1, punkt 7.1, (3) eller regulativ nr. 78, bilag 1, punkt 5.4.

»Original bremsebelægning«

3

2.2.8.   »Original bremsebelægningsenhed«: en bremsebelægningsenhed, der modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodkendelsen.

»Original bremsebelægningsenhed«

2.2.9.   »Udskiftningsbremsebelægningsenhed«: en bremsebelægningsenhed af en type, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ som egnet til brug i stedet for en original bremsebelægningsenhed.

»Udskiftningsbremsebelægningsenhed«

2.2.10.   »Original tromlebremsebelægning«: en tromlebremsebelægning, der modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodkendelsen.

»Original tromlebremsebelægning«

2.2.11.   »Udskiftningstromlebremsebelægning«: en tromlebremsebelægning af en type, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ som egnet til brug i stedet for en original tromlebremsebelægning, når den er monteret på en bremsebakke.

»Udskiftningstromlebremsebelægning«

2.2.12.   »Parkeringsbremsebelægningsenhed«: en bremseklodsenhed eller bremsebakkeenhed, der hører til et separat parkeringsbremsesystem, der er uafhængigt af driftsbremsesystemet.

»Parkeringsbremsebelægningsenhed«

2.2.13.   »Identisk bremsebelægningsenhed«: en udskiftningsbremsebelægningsenhed, der er identisk med den bremsebelægningsenhed, der er leveret og monteret som originalt udstyr, og som indgår i typegodkendelsen af køretøjer i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H, med undtagelse af køretøjets/bremseenhedens fabrikantmærke, som er udeladt.

»Identisk bremsebelægningsenhed«

2.2.14.   »Identisk tromlebremsebelægning«: en udskiftningstromlebremsebelægning, der er identisk med den tromlebremsebelægning, der er leveret og monteret som originalt udstyr, og som indgår i typegodkendelsen af køretøjer i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H, med undtagelse af køretøjets/bremseenhedens fabrikantmærke, som er udeladt.

»Identisk tromlebremsebelægning«

2.3.   Definitioner vedrørende godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive

2.3.1.   »Original bremseskive/bremsetromle«

2.3.1.1.   For så vidt angår motorkøretøjer: en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet af typegodkendelsen af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78.

2.3.1.2.   For så vidt angår påhængskøretøjer:

| a) | en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet typegodkendelsen af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13. |
| --- | --- |

a)

en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet typegodkendelsen af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13.

| b) | en bremseskive/bremsetromle, som er en del af en bremse, for hvilken akselfabrikanten ejer en prøvningsrapport i henhold til bilag 11 til regulativ nr. 13. |
| --- | --- |

b)

en bremseskive/bremsetromle, som er en del af en bremse, for hvilken akselfabrikanten ejer en prøvningsrapport i henhold til bilag 11 til regulativ nr. 13.

2.3.2.   
  »Identifikationskode«: identificerer de bremseskiver eller bremsetromler, der er omfattet af godkendelsen af bremsesystemet i henhold til regulativ nr. 13 og 13-H. Den indeholder som minimum fabrikantens handelsnavn eller varemærke samt et identifikationsnummer.

Fabrikanten udleverer på anmodning fra den tekniske tjeneste og/eller den godkendende myndighed de nødvendige oplysninger, som udgør forbindelsen mellem typegodkendelsen af bremsesystemet og den tilsvarende identifikationskode.

2.3.3.   Udskiftningsdele

2.3.3.1.   Originale udskiftningsbremseskiver og -bremsetromler

2.3.3.1.1.   For så vidt angår køretøjsklasserne M, N og O: originale bremseskiver/bremsetromler, som er beregnet til vedligeholdelse af køretøjet, og som bærer en identifikationskode som defineret i punkt 2.3.2, som er anbragt på en sådan måde, at den ikke kan slettes og er let læselig.

2.3.3.1.2.   For så vidt angår køretøjsklasserne L1, L2, L3, L4 og L5: originale bremseskiver/bremsetromler bestemt til vedligeholdelse af køretøjet.

1

2

3

4

5

2.3.3.2.   Identiske bremseskiver

2.3.3.2.1.   For så vidt angår køretøjsklasserne M, N og O: en udskiftningsbremseskive, som kemisk og fysisk på enhver måde — med undtagelse af køretøjsfabrikantens mærke, som er fraværende — er identisk med den originale bremseskive.

2.3.3.2.2.   For så vidt angår køretøjsklasserne L1, L2, L3, L4 og L5: en udskiftningsbremseskive, som kemisk og fysisk på enhver måde er identisk med den originale bremseskive.

1

2

3

4

5

2.3.3.3.   
  »Ækvivalent bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, der er identisk med den bremsetromle, der er leveret og monteret som originalt udstyr, og som indgår i typegodkendelsen af køretøjer i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H, med undtagelse af køretøjets/bremseenhedens fabrikantmærke og identifikationskode, som er udeladt.

2.3.3.4.   Ækvivalente bremseskiver og bremsetromler

2.3.3.4.1.   »Ækvivalent bremseskive til klasse M, N, og O«: udskiftningsbremseskive, som er identisk med den originale bremseskive med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er fra samme materialeundergruppe som den originale bremseskive som defineret i punkt 5.3.3.2.

»Ækvivalent bremseskive til klasse M, N, og O«

2.3.3.4.2.   »Ækvivalent bremseskive til klasse L1, L2, L3, L4 og L5«: udskiftningsbremseskive, som er identisk med den originale bremseskive med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er af lavet af følgende materialer:

»Ækvivalent bremseskive til klasse L1

2

3

4

5

| a) | Bremseflade: en af materialer, der er nævnt i punkt 5.3.3.2.2 |
| --- | --- |

a)

Bremseflade: en af materialer, der er nævnt i punkt 5.3.3.2.2

| b) | Låse til bremseklokke og bremsering: samme materialer og mekaniske egenskaber som ved oprindelig skive. |
| --- | --- |

b)

Låse til bremseklokke og bremsering: samme materialer og mekaniske egenskaber som ved oprindelig skive.

2.3.3.4.3.   »Ækvivalent bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som er identisk med den originale bremsetromle med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er fra samme materialeundergruppe som den originale bremsetromle som defineret i punkt 5.3.3.2.

»Ækvivalent bremsetromle«

2.3.3.5.   Udskiftelige bremseskiver og bremsetromler

2.3.3.5.1.   »Udskiftelig bremseskive«: en udskiftningsbremseskive, som har samme grænsefladedimensioner som den originale bremseskive, men som kan afvige fra den originale bremseskive med hensyn til konstruktion, materialesammensætning og mekaniske egenskaber.

»Udskiftelig bremseskive«

2.3.3.5.2.   »Udskiftelig bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som har samme grænsefladedimensioner som den originale bremsetromle, men som kan afvige fra den originale bremsetromle med hensyn til konstruktion, materialesammensætning og mekaniske egenskaber.

»Udskiftelig bremsetromle«

2.3.4.   
  »Speciel bremseskive/bremsetromle«: en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle, der ikke er omfattet af punkt 2.3.1 til 2.3.3.

2.3.5.   
  »Funktionelle dimensioner«: alle de målinger, der er relevante med hensyn til montering og drift af bremsesystemets komponenter (se punkt 5.3.7.1 og bilag 10).

2.3.6.   
  »Type bremseskive/bremsetromle«: bremseskiver eller -tromler med samme grundlæggende konstruktion og fra samme materialegruppe i overensstemmelse med klassifikationskriterierne i punkt 5.3.5.1 eller 5.3.5.2, alt efter hvad der er relevant.

2.3.7.   
  »Testgruppe«: type bremseskiver/bremsetromler med samme egenskaber i henhold til punkt 5.3.6.

2.3.8.   
  »Variant«: individuel bremseskive/bremsetromle i en given testgruppe

2.3.9.   
  »Materiale«: kemisk sammensætning og mekaniske egenskaber, se punkt 3.4.1.2.

2.3.10.   
  »Materialegruppe«: f.eks. gråt støbejern, stål, aluminium osv.

2.3.11.   
  »Materialeundergruppe«: en af de undergrupper, der er defineret i punkt 5.3.3.2.

2.3.12.   
  »Minimumstykkelse«: når bremseskiven har nået en tykkelse, hvor udskiftning bliver nødvendig

2.3.13.   
  »Maksimal indvendig diameter«: når bremsetromlen har nået en maksimal indvendig diameter, hvor udskiftning bliver nødvendig.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en udskiftningsdel til en eller flere specifikke køretøjstyper skal indgives af fabrikanten af udskiftningsdelen eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   Indehaveren af en eller flere køretøjstypegodkendelser i henhold til regulativ nr. 13, nr. 13-H eller nr. 78 kan indgive ansøgning om godkendelse af udskiftningsdele, der er i overensstemmelse med den type, der er registreret i køretøjets typegodkendelsesdokumentation.

3.3.   Hvis der er tale om en ansøgning vedrørende godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning:

| 3.3.1. | Ansøgningen om godkendelse skal vedlægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1 til dette regulativ, samt følgende oplysninger:






  3.3.1.1. | Diagrammer, der viser udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens funktionelle dimensioner |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Ansøgningen om godkendelse skal vedlægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1 til dette regulativ, samt følgende oplysninger:

3.3.1.1.

Diagrammer, der viser udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens funktionelle dimensioner

| 3.3.1.2. | En angivelse af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens placering i det køretøj, som der ansøges om godkendelse til montering i. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

En angivelse af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens placering i det køretøj, som der ansøges om godkendelse til montering i.

| 3.3.1.3. | For så vidt angår bremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L, listen over bremsebelægningsenheder, der tilhører samme gruppe som defineret i bilag 7a. Denne liste angiver for hver bremsebelægningsenhed: navnet på bremsebelægningsenhedens fabrikant, fabrikantens kode, friktionsmaterialets areal (cm2). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

For så vidt angår bremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L, listen over bremsebelægningsenheder, der tilhører samme gruppe som defineret i bilag 7a. Denne liste angiver for hver bremsebelægningsenhed: navnet på bremsebelægningsenhedens fabrikant, fabrikantens kode, friktionsmaterialets areal (cm2).

2

| 3.3.2. | Der skal stilles tilstrækkeligt mange prøveeksemplarer af bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, til rådighed til udførelse af godkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

3.3.2.

Der skal stilles tilstrækkeligt mange prøveeksemplarer af bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, til rådighed til udførelse af godkendelsesprøvningerne.

| 3.3.3. | Ansøgeren skal efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, stille egnede repræsentative køretøjer og/eller bremser til rådighed. |
| --- | --- |

3.3.3.

Ansøgeren skal efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, stille egnede repræsentative køretøjer og/eller bremser til rådighed.

| 3.3.4. | Den kompetente myndighed skal kontrollere, at der er sikret effektiv overvågning af produktionens overensstemmelse, før typegodkendelsen udstedes.
  3.3.4.1.   Ansøgeren skal indsende værdier for friktionsegenskaber i henhold til bilag 9, del A, henholdsvis punkt 2.4.1 eller 3.4.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.3.4.

Den kompetente myndighed skal kontrollere, at der er sikret effektiv overvågning af produktionens overensstemmelse, før typegodkendelsen udstedes.

3.3.4.1.   Ansøgeren skal indsende værdier for friktionsegenskaber i henhold til bilag 9, del A, henholdsvis punkt 2.4.1 eller 3.4.1 i dette regulativ.

3.4.   Hvis der er tale om ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive:

3.4.1.   Ansøgningen skal bilægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsetromlen eller udskiftningsbremseskiven med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1B til dette regulativ, samt følgende oplysninger:

3.4.1.1.   Tegning(er) af skiven eller tromlen, herunder størrelsen af de elementer, der er nævnt i punkt 5.3.7.1, sammen med tolerancer og eventuelle ledsagende tilbehør:

| a) | Placering og art af mærkningen i henhold til punkt 6.2.2 — mål i mm |
| --- | --- |

a)

Placering og art af mærkningen i henhold til punkt 6.2.2 — mål i mm

| b) | vægt i gram |
| --- | --- |

b)

vægt i gram

| c) | Materiale (enkeltskiver), eller materiale for sammensatte og flydende skiver i klasse L1, L2, L3, L4 og L5. |
| --- | --- |

c)

Materiale (enkeltskiver), eller materiale for sammensatte og flydende skiver i klasse L1, L2, L3, L4 og L5.

1

2

3

4

5

3.4.1.2.   Komponentbeskrivelse

Fabrikanten skal levere en komponentbeskrivelse, der mindst indeholder følgende oplysninger:

| a) | Fabrikanten af den uforarbejdede del |
| --- | --- |

a)

Fabrikanten af den uforarbejdede del

| b) | En beskrivelse af fremstillingsprocessen for den uforarbejdede del |
| --- | --- |

b)

En beskrivelse af fremstillingsprocessen for den uforarbejdede del

| c) | Dokumentation for processens pålidelighed (f.eks. fri for revner og huller, mål) |
| --- | --- |

c)

Dokumentation for processens pålidelighed (f.eks. fri for revner og huller, mål)

| d) | Materialets sammensætning, specifikt:






  i) | Kemisk sammensætning |
| --- | --- | --- |

d)

Materialets sammensætning, specifikt:

i)

Kemisk sammensætning

| ii) | Mikrostruktur |
| --- | --- |

ii)

Mikrostruktur

| iii) | Mekaniske egenskaber ved bremseskiver og bremsetromler i støbejern:






  a) | Brinell-hårdhed i henhold til ISO 6506-1:2005 |
| --- | --- | --- |

iii)

Mekaniske egenskaber ved bremseskiver og bremsetromler i støbejern:

a)

Brinell-hårdhed i henhold til ISO 6506-1:2005

| b) | Brudstyrke i henhold til ISO 6892:1998 |
| --- | --- |

b)

Brudstyrke i henhold til ISO 6892:1998

| iv) | Mekaniske egenskaber ved bremseskiver i martensitisk rustfrit stål
  Rockwell C-hårdhed i henhold til ISO 6508-1 |
| --- | --- |

iv)

Mekaniske egenskaber ved bremseskiver i martensitisk rustfrit stål

Rockwell C-hårdhed i henhold til ISO 6508-1

| e) | Korrosions- eller overfladebeskyttelse |
| --- | --- |

e)

Korrosions- eller overfladebeskyttelse

| f) | Beskrivelse af afbalanceringsteknik, maksimalt tilladt balancefejl |
| --- | --- |

f)

Beskrivelse af afbalanceringsteknik, maksimalt tilladt balancefejl

| g) | Tilladt slidtageomfang (minimumstykkelse for bremseskiver eller maksimal indvendig diameter for bremsetromler). |
| --- | --- |

g)

Tilladt slidtageomfang (minimumstykkelse for bremseskiver eller maksimal indvendig diameter for bremsetromler).

Ansøgeren skal forelægge oplysningerne og specifikationerne i denne forordnings bilag 9, del B, punkt 2.5, vedrørende skiver i støbejern og i oplysningerne og specifikationerne i bilag 9, del C, punkt 2.5, vedrørende skiver i martensitisk rustfrit stål.

3.4.2.   Produktionens overensstemmelse

Den kompetente myndighed skal kontrollere, at der er sikret effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse, før typegodkendelsen udstedes.

3.4.2.1.   Ansøgeren skal forelægge dokumentation i henhold til bilag 9, del B og C, punkt 2, i dette regulativ.

3.4.3.   Prøvemængder og brug

3.4.3.1.   Et minimum af skive- eller tromleprøver af den konstruktion, der søges godkendt, skal leveres som vist i følgende tabeller.

Tabellerne viser også de anbefalede anvendelser af prøverne.

| Punkt nr. | Kontrol/prøvning | Antal prøver af bremseskiver for køretøjer i klasse M, N og O | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Geometrisk kontrol
  Punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1. | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | Materialekontrol
  Punkt 5.3.3.2. | x | x | | | | | |
| 3 | Kontrol af afbalanceringsteknik
  Punkt 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | Kontrol af slidindikator
  Punkt 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | Integritetsprøvning — termisk udmattelse
  Punkt 4.1.1 og 4.2.1 i bilag 11 og punkt 4.1.1 og 4.2.1 i bilag 12 | | | | x | x | | |
| 6 | Integritetsprøvning — prøvning ved høj belastning
  Punkt 4.1.2 og 4.2.2 i bilag 11 og punkt 4.1.2 og 4.2.2 i bilag 12 | | | x | | | | |
| 7 | Ydelsesprøvning af driftsbremse i køretøj
  Punkt 2.2 i bilag 11 og punkt 2.2 i bilag 12 | | | | | | Par skiver | Enten for- eller bagaksel |
| 8 | Ydelsesprøvning af parkeringsbremse i køretøj
  Punkt 2.3 i bilag 11 og punkt 2.3 i bilag 12 | | | | | | Par skiver | Hvis relevant |
| 9 | Ydelsesprøvning af driftsbremse på dynamometer
  Punkt 3.3 i bilag 11 og punkt 3.3 i bilag 12 | | | | | | x | Alternativ til køretøjsprøvning |

Punkt nr.

Kontrol/prøvning

Antal prøver af bremseskiver for køretøjer i klasse M, N og O

Bemærkninger

1

2

3

4

5

6

1

Geometrisk kontrol

Punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1.

x

x

x

x

x

x

2

Materialekontrol

Punkt 5.3.3.2.

x

x

3

Kontrol af afbalanceringsteknik

Punkt 5.3.7.2

x

x

x

x

4

Kontrol af slidindikator

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

5

Integritetsprøvning — termisk udmattelse

Punkt 4.1.1 og 4.2.1 i bilag 11 og punkt 4.1.1 og 4.2.1 i bilag 12

x

x

6

Integritetsprøvning — prøvning ved høj belastning

Punkt 4.1.2 og 4.2.2 i bilag 11 og punkt 4.1.2 og 4.2.2 i bilag 12

x

7

Ydelsesprøvning af driftsbremse i køretøj

Punkt 2.2 i bilag 11 og punkt 2.2 i bilag 12

Par skiver

Enten for- eller bagaksel

8

Ydelsesprøvning af parkeringsbremse i køretøj

Punkt 2.3 i bilag 11 og punkt 2.3 i bilag 12

Par skiver

Hvis relevant

9

Ydelsesprøvning af driftsbremse på dynamometer

Punkt 3.3 i bilag 11 og punkt 3.3 i bilag 12

x

Alternativ til køretøjsprøvning

| Punkt nr. | Kontrol/prøvning | Antal prøver af bremseskiver til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | Geometrisk kontrol
  Punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | |
| 2 | Kontrol af slidindikator
  Punkt 5.3.7.3 | x | x | x | x | x | |
| 3 | Materialets og bremsefladens hårdhed
  Punkt 5.3.3.2 | x | | | | | |
| 4 | Materialekontrol af bremseklokke og låse
  Punkt 2.4 og 2.5 i bilag 15 | x | | | | | |
| 5 | Prøvning af bestandighed over for statisk moment
  Punkt 2 i bilag 14 | | x | x | | | |
| 6 | Ydelsesprøvning af køretøjets driftsbremse
  Punkt 3.2 i bilag 14 | | | | x | | |
| 7 | Termisk udmattelse
  Punkt 5.1 i bilag 14 | | | | | x | |
| 8 | Driftsbremseydelse på dynamometer
  Punkt 4.3 i bilag 14 | | | | | | Alternativ til køretøjsprøvning |

Punkt nr.

Kontrol/prøvning

Antal prøver af bremseskiver til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5

1

2

3

4

5

Bemærkninger

1

2

3

4

5

1

Geometrisk kontrol

Punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1

x

x

x

x

x

2

Kontrol af slidindikator

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

x

3

Materialets og bremsefladens hårdhed

Punkt 5.3.3.2

x

4

Materialekontrol af bremseklokke og låse

Punkt 2.4 og 2.5 i bilag 15

x

5

Prøvning af bestandighed over for statisk moment

Punkt 2 i bilag 14

x

x

6

Ydelsesprøvning af køretøjets driftsbremse

Punkt 3.2 i bilag 14

x

7

Termisk udmattelse

Punkt 5.1 i bilag 14

x

8

Driftsbremseydelse på dynamometer

Punkt 4.3 i bilag 14

Alternativ til køretøjsprøvning

3.4.3.2.   Hver skive og tromle, bortset fra dem, der er omfattet af geometrisk kontrol og materialekontrol, skal ledsages af et passende antal egnede bremsebelægningsenheder, der er godkendt efter regulativ nr. 13, 13-H eller 90.

3.4.3.3.   Hvis en sammenligning med den originale bremseskive eller -tromle er påkrævet, leveres originale bremseskiver eller originale bremsetromler til et akselsæt, alt efter hvad der er relevant.

3.4.3.4.   Hvis der ansøges om en ækvivalent udskiftningsskive/udskiftningstromle, leveres to originale skiver/tromler eller originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler med henblik på sammenligning af dimensioner og materiale.

3.4.3.5.   Hvis der ansøges om en udskiftelig udskiftningsskive/udskiftningstromle, leveres to originale skiver/tromler eller originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler med henblik på sammenligning af dimensioner.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Hvis den udskiftningsdel, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende udskiftningsdel.

4.1.1.   Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal godkendelsen begrænses til en eller flere kombinationer af bremsebelægningsenheder på de af køretøjets aksler, der er blevet prøvet i henhold til bilag 7 i nærværende regulativ.

4.2.   Hver godkendt reservedel tildeles et godkendelsesnummer, der består af fire grupper af cifre:

| 4.2.1. | De første to cifre (i øjeblikket 02 for regulativet, svarende til ændringsserie 02) angiver ændringsserien med de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. |
| --- | --- |

4.2.1.

De første to cifre (i øjeblikket 02 for regulativet, svarende til ændringsserie 02) angiver ændringsserien med de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.

| 4.2.2. | Følgende enkelte ciffer angiver udskiftningsdelens kategori således:






  A | Udskiftningsbremsebelægningsenhed |
| --- | --- | --- |
| B | Udskiftningstromlebremsebelægning |
| C | Udskiftningsbremseskive |
| D | Udskiftningsbremsetromle |

4.2.2.

Følgende enkelte ciffer angiver udskiftningsdelens kategori således:

A

Udskiftningsbremsebelægningsenhed

B

Udskiftningstromlebremsebelægning

C

Udskiftningsbremseskive

D

Udskiftningsbremsetromle

| 4.2.3. | De næste fire cifre angiver fabrikanten og typen af bremsebelægning, skive eller tromle.
  Det digitale suffiks angiver:






  a) | Bremsebakke eller bagplade eller specifikke dimensioner, hvis der er tale om tromlebremsebelægninger. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

De næste fire cifre angiver fabrikanten og typen af bremsebelægning, skive eller tromle.

Det digitale suffiks angiver:

a)

Bremsebakke eller bagplade eller specifikke dimensioner, hvis der er tale om tromlebremsebelægninger.

| b) | Testgruppen, hvis der er tale om en udskiftningsskive eller -tromle. |
| --- | --- |

b)

Testgruppen, hvis der er tale om en udskiftningsskive eller -tromle.

De varianter, der er godkendt som testgruppe, skal opføres som bilag til meddelelsen.

_

_

_

_

_

_

_

/

_

_

_

_

Det digitale suffiks angiver testgruppen/bremsebakken/bagpladen/de specifikke mål for udskiftningsdelen

Den digitale serie angiver udskiftningsdelens (fabrikant og) type

1 ciffer (A til D) angiver udskiftningsdelens kategori

2 cifre angiver ændringsserien (01 til 99)

Eksempel:

0

2

C

0

03

5

9

/

07

2

4

8

Testgruppe nr. 07248

Type nr. 00359

Bremseskive

Ændringsserie 02

| 4.2.4. | For så vidt angår bremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L, skal bremsebelægningsenheder, der tilhører samme gruppe som defineret i henhold til kriterierne i bilag 7a, tildeles samme godkendelsesnummer som det, der er tildelt repræsentanten for bremsebelægningsenheden. |
| --- | --- |

4.2.4.

For så vidt angår bremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L, skal bremsebelægningsenheder, der tilhører samme gruppe som defineret i henhold til kriterierne i bilag 7a, tildeles samme godkendelsesnummer som det, der er tildelt repræsentanten for bremsebelægningsenheden.

4.3.   Samme overenskomstpart må ikke tildele samme nummer til en anden udskiftningsdel. Samme typegodkendelsesnummer kan omfatte brug af den pågældende udskiftningsdel til en række forskellige køretøjstyper.

4.4.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsdel i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

4.5.   Enhver udskiftningsdel, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted været påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 4.5.1. | En cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4) |
| --- | --- |

4.5.1.

En cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4)

4

| 4.5.2. | Nummeret på dette regulativ, fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

Nummeret på dette regulativ, fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1.

4.6.   Det godkendelsesmærke, der er omhandlet i punkt 4.5 ovenfor, skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

4.7.   Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærket og de godkendelsesdata, der er omhandlet ovenfor samt i punkt 6.1.5 nedenfor.

5.   SPECIFIKATIONER OG PRØVNINGER

5.1.   Indledning

En udskiftningsdel skal være konstrueret og fremstillet således, at den efter at have erstattet den originalmonterede del på et køretøj sikrer det pågældende køretøj en bremsevirkning, der svarer til den for køretøjstypen godkendte.

Nærmere bestemt gælder, at:

| a) | En udskiftningsdel til en køretøjstype, som er godkendt før regulativ nr. 13, ændringsserie 09, eller den oprindelige version af regulativ nr. 13-H eller regulativ nr. 78, ændringsserie 01, skal som minimum opfylde de relevante bestemmelser i ovennævnte regulativ |
| --- | --- |

a)

En udskiftningsdel til en køretøjstype, som er godkendt før regulativ nr. 13, ændringsserie 09, eller den oprindelige version af regulativ nr. 13-H eller regulativ nr. 78, ændringsserie 01, skal som minimum opfylde de relevante bestemmelser i ovennævnte regulativ

| b) | Ydelsesegenskaberne for en udskiftningsdel skal svare til egenskaberne for den originale del, som den er beregnet til at erstatte |
| --- | --- |

b)

Ydelsesegenskaberne for en udskiftningsdel skal svare til egenskaberne for den originale del, som den er beregnet til at erstatte

| c) | En udskiftningsdel skal have de fornødne mekaniske egenskaber |
| --- | --- |

c)

En udskiftningsdel skal have de fornødne mekaniske egenskaber

| d) | Bremsebelægninger må ikke indeholde asbest |
| --- | --- |

d)

Bremsebelægninger må ikke indeholde asbest

| e) | Udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal udvise tilstrækkelig deformationsbestandighed ved temperaturpåvirkninger |
| --- | --- |

e)

Udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal udvise tilstrækkelig deformationsbestandighed ved temperaturpåvirkninger

| f) | Bremseskivens minimumstykkelse må ikke være mindre end den originale bremseskives minimumstykkelse som foreskrevet af køretøjsfabrikanten |
| --- | --- |

f)

Bremseskivens minimumstykkelse må ikke være mindre end den originale bremseskives minimumstykkelse som foreskrevet af køretøjsfabrikanten

| g) | Bremsetromlens maksimale tilladte indvendige diameter må ikke være større end den originale bremsetromles maksimale tilladelige indvendige diameter, som foreskrevet af køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

g)

Bremsetromlens maksimale tilladte indvendige diameter må ikke være større end den originale bremsetromles maksimale tilladelige indvendige diameter, som foreskrevet af køretøjsfabrikanten.

5.1.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der svarer til den type, der er specificeret i dokumentationen for en typegodkendelse af en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 13 eller regulativ nr. 13H eller regulativ nr. 78, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 5 i nærværende regulativ.

5.1.2.   Udskiftningsskiver og udskiftningstromler, der er i overensstemmelse med identifikationskoden anført i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, se regulativ nr. 13 eller regulativ nr. 13-H, og udskiftningsskiver, der er i overensstemmelse med typen specificeret i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, se regulativ nr. 78, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 5 i nærværende regulativ.

5.1.3.   Identiske udskiftningsbremsebelægningsenheder og identiske udskiftningstromlebremsebelægninger behøver ikke prøves efter forskrifterne i punkt 5.2.1 nedenfor, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | at ansøgeren om godkendelse kan påvise, at han fremstiller og leverer de forelagte bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til køretøjs- eller bremsefabrikanten som originaludstyr til de specifikke køretøjsmodeller, aksler og bremser, der er nævnt i bilag 1A, punkt 6, for hvilke der ansøges om godkendelse. |
| --- | --- |

a)

at ansøgeren om godkendelse kan påvise, at han fremstiller og leverer de forelagte bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til køretøjs- eller bremsefabrikanten som originaludstyr til de specifikke køretøjsmodeller, aksler og bremser, der er nævnt i bilag 1A, punkt 6, for hvilke der ansøges om godkendelse.

| b) | at den tekniske tjeneste og/eller typegodkendende myndighed bekræfter, at ansøgeren producerer og leverer den relevante del, der er nævnt i punktet vedrørende »fabrikat og type af bremsebelægninger«, med henblik på godkendelse i henhold til tillæg 1 til bilag 2 til regulativ nr. 13 eller tillægget til bilag 1 til regulativ nr. 13-H (5). |
| --- | --- |

b)

at den tekniske tjeneste og/eller typegodkendende myndighed bekræfter, at ansøgeren producerer og leverer den relevante del, der er nævnt i punktet vedrørende »fabrikat og type af bremsebelægninger«, med henblik på godkendelse i henhold til tillæg 1 til bilag 2 til regulativ nr. 13 eller tillægget til bilag 1 til regulativ nr. 13-H (5).

5

| c) | at ansøgeren om godkendelse fortsat fremlægger originale og identiske dele:






  i) | fra den samme råvareblanding |
| --- | --- | --- |

c)

at ansøgeren om godkendelse fortsat fremlægger originale og identiske dele:

i)

fra den samme råvareblanding

| ii) | med samme fremstillingsproces |
| --- | --- |

ii)

med samme fremstillingsproces

| iii) | på samme produktionslinje |
| --- | --- |

iii)

på samme produktionslinje

| iv) | med samme kvalitetsstyringssystem; og |
| --- | --- |

iv)

med samme kvalitetsstyringssystem; og

| v) | med samme resultater af prøvningerne af produktionens overensstemmelse i punkt 8.4.1 i dette regulativ, som for de originale dele. |
| --- | --- |

v)

med samme resultater af prøvningerne af produktionens overensstemmelse i punkt 8.4.1 i dette regulativ, som for de originale dele.

Påvisningen af overholdelse af kravene i dette punkt skal understøttes af en audit på stedet foretaget af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvning. Som et supplement til auditten skal fabrikanten give adgang til rutediagrammet for processen og kontrolplanen.

5.2.   Krav i forbindelse med godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning

5.2.1.   Ydelseskrav

5.2.1.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2 og N1

1

2

1

Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 3 og skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer skal udvælges blandt de relevante køretøjer på grundlag af en worst case-analyse (6). Hvad angår hastighedsfølsomhed og ækvivalent kold bremsevirkning benyttes en af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3.

6

5.2.1.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2 og N3

3

2

3

Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj eller én bremse, som er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt, efter forskrifterne i bilag 4 og ved anvendelse af en af de to metoder beskrevet i punkt 1 (køretøjsprøvning) eller i punkt 2 (inertidynamometerprøvning), og de skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer eller bremser skal udvælges blandt de relevante køretøjer og bremser på grundlag af en worst case-analyse (7).

7

5.2.1.3.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse O1 og O2

1

2

Udskiftningsbremsebelægningsenheder prøves i henhold til forskrifterne i bilag 5 og skal opfylde kravene heri.

5.2.1.4.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse O3 og O4

3

4

Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger prøves i henhold til forskrifterne i bilag 6 og skal opfylde kravene heri. Til disse prøvninger anvendes en af de tre metoder, der er beskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 11 til regulativ nr. 13.

5.2.1.5.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L

Det er tilladt at verificere en bremsebelægningsenhed, der anses for at være repræsentativ for en gruppe bremsebelægningsenheder, som er grupperet efter de kriterier, der er fastsat i bilag 7a.

Den repræsentative bremsebelægningsenhed anses for at udgøre den mest krævende anvendelse.

De resultater, der er opnået med den pågældende repræsentative bremsebelægningsenhed, betragtes som gyldige for alle de bremsebelægningsenheder, der tilhører samme gruppe som defineret i grupperingskriterierne i bilag 7a.

Mindst ét sæt af de valgte udskiftningsbremsebelægningsenheder, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 7 og skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer skal udvælges blandt de relevante køretøjer på grundlag af en worst case-analyse (8).

8

5.2.2.   Mekaniske karakteristika

5.2.2.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2, N1, O1, O2 og L

1

2

1

1

2

5.2.2.1.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter enten ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001.

Forskydningsstyrken skal være mindst 250 N/cm2 for bremseklodsenheder og 100 N/cm2 for bremsebakkeenheder.

2

2

5.2.2.1.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for kompressibilitet efter enten ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009.

Kompressibilitetsværdierne må ikke overstige 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 400 °C for så vidt angår bremseklodsenheder, og 2 % ved omgivende temperatur og 4 % ved 200 °C for så vidt angår bremsebakkeenheder. Dette krav finder ikke anvendelse på bremsebelægninger til parkeringsbremser.

5.2.2.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 og O4

3

2

3

3

4

5.2.2.2.1.   Forskydningsstyrke

Denne prøvning finder kun anvendelse på bremseklodsenheder i skivebremser.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001. Bremsebelægningsenheder kan opdeles i to eller tre dele, så de passer til prøvningsapparaturets kapacitet.

Forskydningsstyrken skal mindst være 250 N/cm2.

2

5.2.2.2.2.   Kompressibilitet

Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, prøves for kompressibilitet efter enten ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009. Der kan anvendes flade prøveemner i overensstemmelse med type I-prøveemne.

Kompressibilitetsværdierne må ikke overstige 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 400 °C for så vidt angår bremseklodsenheder, og 2 % ved omgivende temperatur og 4 % ved 200 °C for så vidt angår bremsebakkeenheder og tromlebremsebelægninger.

5.2.2.2.3.   Materialets hårdhed (9)

9

Dette krav gælder for tromlebremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, prøves for hårdhed efter ISO 2039-2:1987.

Hårdhedstallet for friktionsmaterialet ved friktionsfladen skal være gennemsnitsværdien for fem bremsebelægninger udtaget fra forskellige produktionsbatcher (hvis disse foreligger) opnået ved at foretage fem målinger på forskellige steder på hver bremsebelægning.

5.3.   Tekniske forskrifter vedrørende godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive

Alle udskiftningsdele skal inddeles i fire grupper:

| a) | original udskiftningsskive/udskiftningstromle |
| --- | --- |

a)

original udskiftningsskive/udskiftningstromle

| b) | identisk bremseskive/bremsetromle |
| --- | --- |

b)

identisk bremseskive/bremsetromle

| c) | tilsvarende skive/tromle |
| --- | --- |

c)

tilsvarende skive/tromle

| d) | udskiftelig tromle/skive. |
| --- | --- |

d)

udskiftelig tromle/skive.

Afhængigt af, hvilken gruppe den tilhører, skal udskiftningsbremseskiven eller udskiftningsbremsetromlen bestå følgende prøvninger:

| | Bestandighed over for statisk moment (kun køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5) | Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13/13-H/78 (type 0, I, II osv.) | Sammenligningsprøvning med original udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber | Integritetsprøvninger (høj belastning og termisk udmattelse) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Originale udskiftningsdele | Skive, der ikke er omfattet af dette regulativ |
| Identisk del | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Ækvivalente dele | Nej | Nej | Nej | Prøvning på dynamometer |
| Udskiftelige dele | Statisk prøvning på prøvestand | Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning | Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning | Dynamometerprøvning |

Bestandighed over for statisk moment (kun køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5)

1

2

3

4

5)

Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13/13-H/78 (type 0, I, II osv.)

Sammenligningsprøvning med original udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber

Integritetsprøvninger (høj belastning og termisk udmattelse)

Originale udskiftningsdele

Skive, der ikke er omfattet af dette regulativ

Identisk del

Nej

Nej

Nej

Nej

Ækvivalente dele

Nej

Nej

Nej

Prøvning på dynamometer

Udskiftelige dele

Statisk prøvning på prøvestand

Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning

Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning

Dynamometerprøvning

Prøvningskravene til bremseskiver og -tromler til køretøjer i klasse M og N er nærmere anført i bilag 11.

Prøvningskravene til bremseskiver og -tromler til køretøjer i klasse O er nærmere anført i bilag 12.

Prøvningskravene til bremseskiver til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 er nærmere angivet i bilag 14.

1

2

3

4

5

5.3.1.   Originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler

5.3.1.1.   Originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler falder uden for dette regulativs anvendelsesområde, forudsat de er forsynet med en identifikationskode som defineret i punkt 2.3.2, anbragt på en sådan måde, at den ikke kan slettes og er let læselig.

5.3.2.   Identiske bremseskiver/bremsetromler

5.3.2.1.   Ansøgeren om godkendelse, skal godtgøre over for den tekniske tjeneste og/eller den godkendende myndighed, at han fremstiller og leverer de fremlagte bremseskiver eller -tromler til køretøjsfabrikanten som originaludstyr til den specifikke model/de specifikke modeller og aksler, der er nævnt i bilag 1B, punkt 4, for hvilken/hvilke der ansøges om godkendelse. Denne påvisning skal indeholde verificerbare beviser for, at bremseskiverne eller -tromlerne fremstilles i henhold til de samme produktions- og kvalitetssikringssystemer som for de originale dele i henhold til punkt 2.3.1 i dette regulativ. Særligt kræves det, at ansøgeren om godkendelse, fortsat fremlægger originale og identiske dele:

| a) | af samme råmateriale, sammensætning og mikrostruktur |
| --- | --- |

a)

af samme råmateriale, sammensætning og mikrostruktur

| b) | med samme fremstillingsproces |
| --- | --- |

b)

med samme fremstillingsproces

| c) | på samme produktionslinje |
| --- | --- |

c)

på samme produktionslinje

| d) | med samme kvalitetsstyringssystem og |
| --- | --- |

d)

med samme kvalitetsstyringssystem og

| e) | med samme resultaterne af prøvningerne af produktionens overensstemmelse i punkt 8.4.2 i dette regulativ, som for de originale dele. |
| --- | --- |

e)

med samme resultaterne af prøvningerne af produktionens overensstemmelse i punkt 8.4.2 i dette regulativ, som for de originale dele.

Påvisningen af overholdelse af kravene i dette punkt skal understøttes af en audit på stedet foretaget af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvning. Som et supplement til auditten skal fabrikanten give adgang til rutediagrammet for processen og kontrolplanen.

5.3.2.2.   Eftersom de identiske bremseskiver/-tromler opfylder samme krav som den originale del, foreskrives ingen prøvningskrav.

5.3.3.   Tilsvarende udskiftningsskiver eller -tromler

5.3.3.1.   Geometriske krav

Bremseskiverne eller -tromlerne skal med hensyn til alle dimensioner, geometriske egenskaber, tolerancer og grundlæggende konstruktion være identiske med de originale bremseskiver eller -tromler.

5.3.3.2.   Materialekrav og metallurgiske krav

For at kunne anses for at være »tilsvarende« skal udskiftningsbremseskiven eller -tromlen være fra samme materialeundergruppe som den originale bremseskive eller tromle. Der er defineret fire originale materialeundergrupper.

| | Prøvningsnorm | Undergruppe 1
  Støbejernsbase
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | Undergruppe 2
  Højkarboniseret base
  EN-GJL-150 | Undergruppe 3
  Højkarboniseret, legeret | Undergruppe 4
  Højkarboniseret, ulegeret |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulstofindhold (%) | | 3,20-3,60 | 3,60-3,90 | 3,55-3,90 | 3,60-3,90 |
| Siliciumindhold (%) | | 1,70-2,30 | 1,60-2,20 | 1,60-2,20 | 1,60-2,20 |
| Manganindhold (%) | | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 |
| Chromindhold (%) | | Maks. 0,35 | Maks. 0,35 | 0,30-0,60 | Maks. 0,25 |
| Kobberindhold (%) | | — | 0,30-0,70 | 0,30-0,70 | Maks. 0,40 |
| Hårdhed HBW | ISO 6506-1:2005 | 190-248 | 160-210 | 180-230 | 160-200 |
| Trækstyrke (N/mm2) | ISO 6892:1998 | Min. 220 | Min. 160 | Min. 170 | Min. 150 |

Prøvningsnorm

Undergruppe 1

Støbejernsbase

DIN EN 1561

EN-GJL-200

Undergruppe 2

Højkarboniseret base

EN-GJL-150

Undergruppe 3

Højkarboniseret, legeret

Undergruppe 4

Højkarboniseret, ulegeret

Kulstofindhold (%)

3,20-3,60

3,60-3,90

3,55-3,90

3,60-3,90

Siliciumindhold (%)

1,70-2,30

1,60-2,20

1,60-2,20

1,60-2,20

Manganindhold (%)

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Chromindhold (%)

Maks. 0,35

Maks. 0,35

0,30-0,60

Maks. 0,25

Kobberindhold (%)

—

0,30-0,70

0,30-0,70

Maks. 0,40

Hårdhed HBW

ISO 6506-1:2005

190-248

160-210

180-230

160-200

Trækstyrke (N/mm2)

2

ISO 6892:1998

Min. 220

Min. 160

Min. 170

Min. 150

5.3.3.2.1.   For at køretøjer i klasse M, N og O skal kunne anses for at være »ækvivalente« skal udskiftningsbremseskiven eller -tromlen være fra samme materialeundergruppe som den originale bremseskive eller tromle. Der er defineret fire originale materialeundergrupper.

5.3.3.2.2.   Martensitisk rustfrit stål til bremseringe til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5. For at kunne anses for at være »ækvivalent« skal udskiftningsbremseskiven være fra samme materialeundergruppe som den originale bremseskive. Der er defineret fem originale materialeundergrupper.

1

2

3

4

5

| | Prøvningsnorm | Undergruppe 1
  JIS SUS 410 | Undergruppe 2
  X 10 Cr 13
  EN 10088/2 | Undergruppe 3
  X 12 Cr 13
  EN 10088/2 | Undergruppe 4
  X 20 Cr 13
  EN 10088/2 | Undergruppe 5
  X 30 Cr 13
  EN 10088/2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulstofindhold (%) | | 0,02-0,10 | 0,08-0,12 | 0,08-0,15 | 0,16-0,25 | 0,26-0,35 |
| Siliciumindhold (%) | | Maks. 0,80 | Maks. 1,00 | Maks. 1,00 | Maks. 1,00 | Maks. 1,00 |
| Manganindhold (%) | | 0,50-2,50 | Maks. 1,00 | Maks. 1,50 | Maks. 1,50 | Maks. 1,50 |
| Chromindhold (%) | | 10,00-14,50 | 12,00-14,00 | 11,50-13,50 | 12,00-14,00 | 12,00-14,00 |
| Jernindhold (%) | | øvrige |
| Hårdhed HRC | ISO 6508-1:2005 | 30-40 | 30-40 | 30-40 | 30-40 | 30-40 |

Prøvningsnorm

Undergruppe 1

JIS SUS 410

Undergruppe 2

X 10 Cr 13

EN 10088/2

Undergruppe 3

X 12 Cr 13

EN 10088/2

Undergruppe 4

X 20 Cr 13

EN 10088/2

Undergruppe 5

X 30 Cr 13

EN 10088/2

Kulstofindhold (%)

0,02-0,10

0,08-0,12

0,08-0,15

0,16-0,25

0,26-0,35

Siliciumindhold (%)

Maks. 0,80

Maks. 1,00

Maks. 1,00

Maks. 1,00

Maks. 1,00

Manganindhold (%)

0,50-2,50

Maks. 1,00

Maks. 1,50

Maks. 1,50

Maks. 1,50

Chromindhold (%)

10,00-14,50

12,00-14,00

11,50-13,50

12,00-14,00

12,00-14,00

Jernindhold (%)

øvrige

Hårdhed HRC

ISO 6508-1:2005

30-40

30-40

30-40

30-40

30-40

5.3.3.3.   Ydelseskrav

Delen skal bestå integritetsprøvningerne for høj belastning i henhold til bilag 11 og 12.

5.3.3.3.1.   Bremseskive og bremsetromle for klasse M, N og O

Delen skal bestå integritetsprøvningerne for høj belastning og termisk udmattelse i henhold til bilag 11 og 12.

5.3.3.3.2.   Bremseskiver til klasse L1, L2, L3, L4 og L5

1

2

3

4

5

Delen skal bestå integritetsprøvningerne for høj belastning og termisk udmattelse i henhold til bilag 14.

5.3.4.   Udskiftelige skiver eller tromler

5.3.4.1.   Geometriske krav

Som punkt 5.3.4.1.1 og 5.3.4.1.2 plus samme grænsefladedimensioner.

En udskiftelig skive eller tromle kan afvige fra den originale del inden for konstruktionselementer som:

| a) | ventilationsgeometri og -type (for ventilerede skiver) |
| --- | --- |

a)

ventilationsgeometri og -type (for ventilerede skiver)

| b) | integreret eller sammensat skive eller tromle |
| --- | --- |

b)

integreret eller sammensat skive eller tromle

| c) | overfladefinish (f.eks. huller, riller osv.). |
| --- | --- |

c)

overfladefinish (f.eks. huller, riller osv.).

5.3.4.1.1.   For skiver skal følgende maksimale værdier være opfyldt:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, N2, | M3, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tykkelsesvariation | 0,015 mm | 0,030 mm | 0,040 mm |
| Kæbetykkelsesvariation
  (kun for ventileret skive) | 1,5 mm | 2,0 mm | 2,0 mm |
| Sideværts slør i friktionsoverflade | 0,050 mm (10) | 0,15 mm (10) | 0,15 mm (10) |
| Tolerance, boring | H9 | H9 | H9 |
| »top hat«-parallelitet | 0,100 mm | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Tolerance, overfladens planhed | 0,050 mm | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Friktionsoverfladens ruhed (11) | 3,2 μm | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, N2,

2

2

M3, N3, O3, O4

3

3

3

4

Tykkelsesvariation

0,015 mm

0,030 mm

0,040 mm

Kæbetykkelsesvariation

(kun for ventileret skive)

1,5 mm

2,0 mm

2,0 mm

Sideværts slør i friktionsoverflade

0,050 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

Tolerance, boring

H9

H9

H9

»top hat«-parallelitet

0,100 mm

0,100 mm

0,100 mm

Tolerance, overfladens planhed

0,050 mm

0,050 mm

0,050 mm

Friktionsoverfladens ruhed (11)

11

3,2 μm

3,2 μm

3,2 μm

5.3.4.1.2.   For tromler skal følgende maksimale værdier være opfyldt:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Radialt slør i friktionsoverflade | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Tolerance, boring | H9 | H9 |
| Ovalitet | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Tolerance, overfladens planhed | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Friktionsoverfladens ruhed (12) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

2

3

2

3

3

4

Radialt slør i friktionsoverflade

0,050 mm

0,100 mm

Tolerance, boring

H9

H9

Ovalitet

0,040 mm

0,150 mm

Tolerance, overfladens planhed

0,050 mm

0,050 mm

Friktionsoverfladens ruhed (12)

12

3,5 μm

3,5 μm

5.3.4.2.   Ydelseskrav

Delen skal bestå af følgende ydelsesprøvninger i henhold til bilag 11 og 12 for klasse M, N og O og i henhold til bilag 14 for klasse L1, L2, L3, L4 og L5:

1

2

3

4

5

| a) | Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78 |
| --- | --- |

a)

Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78

| b) | sammenligningsprøvning med den originale udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber |
| --- | --- |

b)

sammenligningsprøvning med den originale udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber

| c) | integritetsprøvninger af høj belastning og termisk udmattelse. |
| --- | --- |

c)

integritetsprøvninger af høj belastning og termisk udmattelse.

5.3.5.   Type

Bremseskiver eller -tromler, der ikke afviger med hensyn til de vigtigste egenskaber som angivet nedenfor, betragtes som én type i én rapport eller godkendelse:

5.3.5.1.   Typekriterier for bremseskiver

5.3.5.1.1.   Grundlæggende konstruktion

| a) | med eller uden ventilation (f.eks. massiv, ventileret) |
| --- | --- |

a)

med eller uden ventilation (f.eks. massiv, ventileret)

| b) | ventilationens udformning |
| --- | --- |

b)

ventilationens udformning

| c) | overflade (f.eks. med eller uden riller eller huller) |
| --- | --- |

c)

overflade (f.eks. med eller uden riller eller huller)

| d) | nav (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle) |
| --- | --- |

d)

nav (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle)

| e) | montering (stiv, halvflydende, flydende osv.) |
| --- | --- |

e)

montering (stiv, halvflydende, flydende osv.)

| f) | »hat« (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle). |
| --- | --- |

f)

»hat« (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle).

5.3.5.1.2.   Materialegruppe

Ved bremseskiver til køretøjer i klasse M, N og O betragtes alle materialegrupper (herunder deres respektive undergrupper) som en særskilt type.

Ved bremseskiver til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 betragtes alle materialegrupper (herunder deres respektive undergrupper) som en særskilt type.

1

2

3

4

5

5.3.5.1.2.1.   Støbejern

5.3.5.1.2.2.   Stål

5.3.5.1.2.3.   Kompositmaterialer

5.3.5.1.2.4.   Konstruktion af flere materialer

5.3.5.2.   Typekriterier for bremsetromler

| a) | Materialegruppe (f.eks. stål, støbejern, kompositmateriale) |
| --- | --- |

a)

Materialegruppe (f.eks. stål, støbejern, kompositmateriale)

| b) | Nav (med/uden) |
| --- | --- |

b)

Nav (med/uden)

| c) | Kompositkonstruktion. |
| --- | --- |

c)

Kompositkonstruktion.

5.3.6.   Testgruppekriterier (inden for samme type)

Det er kun muligt at foretage prøvning af udskiftelige dele i testgrupper, hvis forbindelsen mellem monteringsområdet og skivens friktionsoverflader har samme generelle form.

Fra hver af de testgrupper, der er nævnt nedenfor, skal mindst én variant underkastes de relevante prøvninger, som er fastsat i bilag 10, 11 eller 12. Den variant, der vælges fra en testgruppe med henblik på prøvning af udskiftningsdelen, skal være den, som har den højeste andel kinetisk energi i forhold til dens direkte tilsvarende udskiftningsdels masse:

Formula

hvor:

| V max, i | den konstruktivt bestemte maksimale hastighed for det køretøj, som en udskiftningsdel er monteret i (for påhængskøretøjer formodes vmax, i at være mindst 80 km/h) |
| --- | --- |
| m | prøvningsmassen som defineret i bilag 11, punkt 3.2.1.2, bilag 12, punkt 3.2.1.2 og bilag 14, punkt 4.2.1.2. |
| mreplacement part, i | massen af udskiftningsdelen til det tilsvarende køretøj |

V max, i

max, i

den konstruktivt bestemte maksimale hastighed for det køretøj, som en udskiftningsdel er monteret i (for påhængskøretøjer formodes vmax, i at være mindst 80 km/h)

max, i

m

prøvningsmassen som defineret i bilag 11, punkt 3.2.1.2, bilag 12, punkt 3.2.1.2 og bilag 14, punkt 4.2.1.2.

mreplacement part, i

replacement part, i

massen af udskiftningsdelen til det tilsvarende køretøj

5.3.6.1.   Udskiftningsbremseskiver

5.3.6.1.1.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse M1, M2, N1, N2, O1 og O2

1

2

1

2

1

2

5.3.6.1.1.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver, hvis udvendige diameter højst varierer med 6 mm, og skivens tykkelse højst 4 med mm.

5.3.6.1.1.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.6.1.2.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse M3, M3, O3 og O4

3

3

3

4

5.3.6.1.2.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver, hvis udvendige diameter højst varierer med 10 mm, og skivens tykkelse højst med 4 mm.

5.3.6.1.2.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.6.1.3.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5.

1

2

3

4

5

5.3.6.1.3.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i bilag 14.

Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver efter de kriterier, der er fastsat i bilag 15.

5.3.6.2.   Udskiftningsbremsetromler

5.3.6.2.1.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremsetromler i køretøjer i klasse M1, M2, N1, N2, O1 og O2

1

2

1

2

1

2

5.3.6.2.1.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremsetromler, hvor tromlens indvendige diameter ikke varierer mere end 30 mm og mere end 10 mm hvad angår bremsebakkens bredde.

5.3.6.2.1.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.6.2.2.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremsetromler i køretøjer i klasse M3, M3, O3 og O4

3

3

3

4

5.3.6.2.2.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Bremsetromler kan inddeles i testgrupper, således at hver tilladt testgruppe går fra den mindste indvendige diameter til den mindste indvendige diameter + 10 % og højst 40 mm hvad angår bremsebakkens bredde.

5.3.6.2.2.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.7.   Vurderingens omfang med hensyn til udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler

5.3.7.1.   Geometrisk kontrol

Sammenlignet med originale dele skal udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler kontrolleres efter følgende relevante egenskaber (se også bilag 10):

| a) | Tromlediameter/skivediameter, herunder friktionsfladens diameter (hvis der er tale om en skivebremse med integreret parkeringsbremsetromle, kontrolleres begge diametre) |
| --- | --- |

a)

Tromlediameter/skivediameter, herunder friktionsfladens diameter (hvis der er tale om en skivebremse med integreret parkeringsbremsetromle, kontrolleres begge diametre)

| b) | Skivetykkelse (oprindelige dimensioner og mindste tilladte slidindikator) — monteringsflade mod ekstern friktionsflade |
| --- | --- |

b)

Skivetykkelse (oprindelige dimensioner og mindste tilladte slidindikator) — monteringsflade mod ekstern friktionsflade

| c) | Monteringsflangens tykkelse |
| --- | --- |

c)

Monteringsflangens tykkelse

| d) | PCD (Pitch Circle Diameter) for fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte |
| --- | --- |

d)

PCD (Pitch Circle Diameter) for fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte

| e) | Antal fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte |
| --- | --- |

e)

Antal fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte

| f) | Monteringsflangens diameter |
| --- | --- |

f)

Monteringsflangens diameter

| g) | Centreringstype (f.eks. central muffer eller monteringsbolte) |
| --- | --- |

g)

Centreringstype (f.eks. central muffer eller monteringsbolte)

| h) | For bremseskiver med integrerede parkeringsbremsetromler: bredden af friktionsområdet og eventuelle varmekompensationsriller |
| --- | --- |

h)

For bremseskiver med integrerede parkeringsbremsetromler: bredden af friktionsområdet og eventuelle varmekompensationsriller

| i) | For ventilerede bremseskiver desuden:






  i) | ventilationstype (intern/ekstern) |
| --- | --- | --- |

i)

For ventilerede bremseskiver desuden:

i)

ventilationstype (intern/ekstern)

| ii) | antal riller og ribber |
| --- | --- |

ii)

antal riller og ribber

| iii) | ventilationskanalens dimensioner. |
| --- | --- |

iii)

ventilationskanalens dimensioner.

5.3.7.2.   Afbalanceringsteknik

Afbalanceringsteknik i forbindelse med udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal svare til den, som anvendes på den originale del, der udskiftes.

5.3.7.3.   Vurdering af slitage på friktionsoverfladerne

Vurderingen skal være i overensstemmelse med fabrikantens fremstillingskriterier.

5.3.7.4.   Prøvninger

Hver testgruppe (se punkt 5.3.6) inden for en bestemt type udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (se punkt 5.3.5) skal prøves af den tekniske tjeneste.

5.3.8.   Prøvningsrapport

Der udfærdiges en prøvningsrapport, der som minimum indeholder de punkter, som er specificeret i bilag 13 til dette regulativ.

6.   EMBALLERING OG MÆRKNING

6.1.   Krav til emballering og mærkning i forbindelse med en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning:

| 6.1.1. | Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt ifølge dette regulativ, skal markedsføres i akselsæt. |
| --- | --- |

6.1.1.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt ifølge dette regulativ, skal markedsføres i akselsæt.

| 6.1.2. | Hvert akselsæt skal være i en forseglet emballage, der er sådan udformet, at det kan ses, om den allerede har været åbnet. |
| --- | --- |

6.1.2.

Hvert akselsæt skal være i en forseglet emballage, der er sådan udformet, at det kan ses, om den allerede har været åbnet.

| 6.1.3. | På hver emballage skal der være følgende oplysninger:






  6.1.3.1. | Antallet af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger i emballagen |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

På hver emballage skal der være følgende oplysninger:

6.1.3.1.

Antallet af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger i emballagen

| 6.1.3.2. | Fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

6.1.3.2.

Fabrikantens navn eller varemærke

| 6.1.3.3. | Udskiftningsbremsebelægningsenhedernes eller udskiftningstromlebremsebelægningernes fabrikat og type |
| --- | --- |

6.1.3.3.

Udskiftningsbremsebelægningsenhedernes eller udskiftningstromlebremsebelægningernes fabrikat og type

| 6.1.3.4. | De køretøjer/aksler/bremser, indholdet er godkendt til |
| --- | --- |

6.1.3.4.

De køretøjer/aksler/bremser, indholdet er godkendt til

| 6.1.3.5. | Godkendelsesmærket. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

Godkendelsesmærket.

| 6.1.4. | Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på et officielt ECE-sprog samt en tilsvarende tekst på det sprog, der tales i det land, hvor den sælges:






  6.1.4.1. | hvori supplerende dele nævnes specifikt |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på et officielt ECE-sprog samt en tilsvarende tekst på det sprog, der tales i det land, hvor den sælges:

6.1.4.1.

hvori supplerende dele nævnes specifikt

| 6.1.4.2. | hvori det angives, at udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger bør udskiftes akselvis |
| --- | --- |

6.1.4.2.

hvori det angives, at udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger bør udskiftes akselvis

| 6.1.4.3. | hvori der, hvis der er tale om udskiftningstromlebremsebelægninger, generelt gøres opmærksom på følgende punkter: | at bremsebakkeplatform, anslagsstykke og drejeled skal være intakte |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3.

hvori der, hvis der er tale om udskiftningstromlebremsebelægninger, generelt gøres opmærksom på følgende punkter:

at bremsebakkeplatform, anslagsstykke og drejeled skal være intakte

| | at bremsebakken ikke må være forvredet, deformeret eller tæret |
| --- | --- |

at bremsebakken ikke må være forvredet, deformeret eller tæret

| | hvilken type og størrelse af nitter der skal anvendes |
| --- | --- |

hvilken type og størrelse af nitter der skal anvendes

| | hvilket nitteværktøj og hvilken kraft der skal anvendes. |
| --- | --- |

hvilket nitteværktøj og hvilken kraft der skal anvendes.

| 6.1.4.4. | hvis der er tale om kombinerede bremsesystemer i henhold til punkt 2.9 i regulativ nr. 78, angives desuden den/de godkendte bremsebelægningskombinationer. |
| --- | --- |

6.1.4.4.

hvis der er tale om kombinerede bremsesystemer i henhold til punkt 2.9 i regulativ nr. 78, angives desuden den/de godkendte bremsebelægningskombinationer.

| 6.1.5. | Hver enkelt udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal være permanent forsynet med følgende sæt godkendelsesoplysninger:






  6.1.5.1. | godkendelsesmærket |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

Hver enkelt udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal være permanent forsynet med følgende sæt godkendelsesoplysninger:

6.1.5.1.

godkendelsesmærket

| 6.1.5.2. | produktionstidspunkt, mindst måned og år, eller batch-nummer |
| --- | --- |

6.1.5.2.

produktionstidspunkt, mindst måned og år, eller batch-nummer

| 6.1.5.3. | bremsebelægningens fabrikat og type |
| --- | --- |

6.1.5.3.

bremsebelægningens fabrikat og type

6.2.   Emballerings- og mærkningskrav for udskiftningsbremseskiver eller udskiftningsbremsetromler

6.2.1.   Alle enheder, der sælges, skal som minimum være forsynet med følgende oplysninger:

| 6.2.1.1. | komponentnummer |
| --- | --- |

6.2.1.1.

komponentnummer

| 6.2.1.2. | I tilfælde af motorkøretøjer:
  Mærke, type og handelsbetegnelse for køretøjet og for den aksel, der er bestemt til montering, samt fremstillingsperiode for køretøjet; hvis fremstillingsperioden ikke er umiddelbart tilgængelig, kan der henvises til det originale komponentnummer/den originale identifikationskode. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

I tilfælde af motorkøretøjer:

Mærke, type og handelsbetegnelse for køretøjet og for den aksel, der er bestemt til montering, samt fremstillingsperiode for køretøjet; hvis fremstillingsperioden ikke er umiddelbart tilgængelig, kan der henvises til det originale komponentnummer/den originale identifikationskode.

| 6.2.1.3. | For påhængskøretøjer anføres en henvisning til komponentnummeret/identifikationskoden for den originale del. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

For påhængskøretøjer anføres en henvisning til komponentnummeret/identifikationskoden for den originale del.

| 6.2.1.4. | Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på det sprog, der tales i det land, hvor delen sælges:






  6.2.1.4.1. | hvori tilhørende dele nævnes specifikt |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4.

Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på det sprog, der tales i det land, hvor delen sælges:

6.2.1.4.1.

hvori tilhørende dele nævnes specifikt

| 6.2.1.4.2. | hvori det erklæres, at udskiftningsbremseskiver og -tromler bør udskiftes akselvis. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2.

hvori det erklæres, at udskiftningsbremseskiver og -tromler bør udskiftes akselvis.

6.2.2.   Mærkning

Hver bremseskive/bremsetromle, der er godkendt i overensstemmelse med dette regulativ, skal være forsynet med blivende mærkning, som omfatter:

| 6.2.2.1. | fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

6.2.2.1.

fabrikantens navn eller varemærke

| 6.2.2.2. | godkendelsesnummeret |
| --- | --- |

6.2.2.2.

godkendelsesnummeret

| 6.2.2.3. | komponentnummer |
| --- | --- |

6.2.2.3.

komponentnummer

| 6.2.2.4. | en angivelse, som sikrer produktionsprocessens sporbarhed (f.eks. dato, batchnummer, oprindelseskode) |
| --- | --- |

6.2.2.4.

en angivelse, som sikrer produktionsprocessens sporbarhed (f.eks. dato, batchnummer, oprindelseskode)

| 6.2.2.5. | bremseskivens minimumstykkelse eller bremsetromlens maksimalt tilladelige indvendige diameter. |
| --- | --- |

6.2.2.5.

bremseskivens minimumstykkelse eller bremsetromlens maksimalt tilladelige indvendige diameter.

7.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF UDSKIFTNINGSDELE

7.1.   Enhver ændring af en udskiftningsdel skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at udskiftningsdelen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at udskiftningsdelen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

7.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden i punkt 4.4 ovenfor.

7.3.   Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1.   Udskiftningsdele, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type.

8.2.   Originale dele, der er omfattet af en ansøgning i henhold til punkt 3.2, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 8.

8.3.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. Denne kontrol skal omfatte anvendte råvarer og komponenter.

8.4.   Indehaveren af en godkendelse skal især:

| 8.4.1. | sikre at der for hver type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller hver type udskiftningstromlebremsebelægning udføres mindst de relevante prøvninger foreskrevet i punkt 5.2.2 samt de relevante prøvninger som foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. For så vidt angår bremsebelægningsenheder til parkeringsbremser finder kun prøvning af forskydningsstyrken som beskrevet i punkt 5.2.2 anvendelse. |
| --- | --- |

8.4.1.

sikre at der for hver type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller hver type udskiftningstromlebremsebelægning udføres mindst de relevante prøvninger foreskrevet i punkt 5.2.2 samt de relevante prøvninger som foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. For så vidt angår bremsebelægningsenheder til parkeringsbremser finder kun prøvning af forskydningsstyrken som beskrevet i punkt 5.2.2 anvendelse.

| 8.4.2. | sikre, at der for hver udskiftningsskive og -tromle mindst udføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ, stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. |
| --- | --- |

8.4.2.

sikre, at der for hver udskiftningsskive og -tromle mindst udføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ, stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure.

| 8.4.3. | sikre, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet |
| --- | --- |

8.4.3.

sikre, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet

| 8.4.4. | have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse |
| --- | --- |

8.4.4.

have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse

| 8.4.5. | analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation |
| --- | --- |

8.4.5.

analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation

| 8.4.6. | sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed |
| --- | --- |

8.4.6.

sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed

| 8.4.7. | sikre, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der udviser manglende overholdelse af den pågældende type prøvning, udløser endnu en prøveudtagning og endnu en prøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse. |
| --- | --- |

8.4.7.

sikre, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der udviser manglende overholdelse af den pågældende type prøvning, udløser endnu en prøveudtagning og endnu en prøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse.

8.5.   Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

8.5.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

8.5.2.   Sidstnævnte kan udtage stikprøver, som skal afprøves på fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

8.5.3.   Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.5.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

8.5.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.

8.5.5.   Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Hvis der registreres negative resultater under en sådan inspektion, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til snarest muligt at genoprette produktionens overensstemmelse.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.

Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.

9.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en udskiftningsdel, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelsen af den relevante meddelelse underretter denne myndighed de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

12.1.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

12.2.   Selv efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 02 skal godkendelser af bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger efter ændringsserie 01 til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem og må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til ændringsserie 01 til dette regulativ.

12.3.   For så vidt angår ibrugtagne køretøjer skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat tillade montering eller brug af en udskiftningsbremsebelægningsenhed godkendt i henhold til dette regulativ i dettes oprindelige uændrede form.

---

(1)  I dette regulativ anses henvisninger til regulativ nr. 13, 13-H eller 78, for også at henvise til alle andre internationale regler såsom 71/320/EØF, der anvender de samme tekniske forskrifter som regulativ nr. 13, 13-H eller 78. Henvisninger til bestemte dele af regulativerne fortolkes tilsvarende.

1

(2)  Det finder ikke anvendelse på udskiftningsdeles eventuelle yderligere funktioner, som f.eks. hastighedsfølere i forbindelse med integrerede hastighedsføleanordninger eller hjulstyring i forbindelse med integrerede nav.

2

(3)  Hvis sådanne bremsebelægninger ikke findes på markedet, kan der anvendes alternative bremsebelægninger som anført i punkt 8.2.

3

(4)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

4

(5)  Efter anmodning i forbindelse med ansøgning om godkendelse i henhold til regulativ nr. 90 skal oplysningerne leveres af den typegodkendende myndighed som fastsat i tillæg 1 til bilag 2 til regulativ nr. 13 eller bilag 1 til regulativ nr. 13-H. Disse oplysninger skal dog alene leveres i forbindelse med andre formål end godkendelse i henhold til regulativ 90.

5

(6)  En worst case-analyse skal (mindst) omfatte følgende tekniske karakteristika for hver relevant køretøjstype:

6

| a) | rotordiameter |
| --- | --- |

a)

rotordiameter

| b) | rotortykkelse |
| --- | --- |

b)

rotortykkelse

| c) | ventileret eller massiv rotor |
| --- | --- |

c)

ventileret eller massiv rotor

| d) | stempeldiameter |
| --- | --- |

d)

stempeldiameter

| e) | dækkenes dynamiske radius |
| --- | --- |

e)

dækkenes dynamiske radius

| f) | køretøjets masse |
| --- | --- |

f)

køretøjets masse

| g) | akselmassen og procentdel af bremsekraft på akslen |
| --- | --- |

g)

akselmassen og procentdel af bremsekraft på akslen

| h) | køretøjets maksimale hastighed. |
| --- | --- |

h)

køretøjets maksimale hastighed.

Prøvningsbetingelserne skal angives i prøvningsrapporten.

(7)  Se fodnote 6.

7

(8)  Se fodnote 6.

8

(9)  Denne prøvning er medtaget af hensyn til prøvning af produktionens overensstemmelse. Minimumsværdier og tolerancer aftales med den tekniske tjeneste.

9

(10)  Ikke relevant ved flydende skiver

10

(11)  Ra-værdi i henhold til ISO 1302:2002

11

(12)  Ra-værdi i henhold til ISO 1302:2002.

12

---

BILAG 1A

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

udstedt af: Myndighedens navn:

vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

for en udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til regulativ nr. 90.

Godkendelse nr. Udvidelse nr.

1. Ansøgerens navn og adresse

2. Fabrikantens navn og adresse

3. Bremsebelægningsenhedens/tromlebremsebelægningens (2)/fabrikat og type

4. Bremsebelægningens fabrikat og type

5. Køretøjer/aksler/bremser, hvortil typen af bremsebelægningsenhed/tromlebremsebelægning kan anvendes som original bremsebelægningsenhed/original tromlebremsebelægning:

6. Køretøjer/aksler/bremser, hvortil typen af bremsebelægningsenhed/tromlebremsebelægning kan anvendes som udskiftningsbremsebelægningsenhed/udskiftningstromlebremsebelægning:

6.1. hvis der er tale om kombinerede bremsesystemer i henhold til punkt 2.9 i regulativ nr. 78, desuden den/de godkendte bremsebelægningskombinationer:

7. Indgivet til godkendelse den:

8. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen

8.1. Prøvningsrapportens dato

8.2. Prøvningsrapportens nummer

9. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)

10. Sted

11. Dato:

12. Underskrift

13. Som bilag til denne meddelelse findes en liste over de enkelte dele af den dokumentation, som er indleveret til de typegodkendende myndigheder, der har meddelt godkendelsen, og som kan udleveres på anmodning.

(1) Kendingsnummer på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2) Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 1B

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

udstedt af: Myndighedens navn:

vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

for en udskiftningsbremseskive eller udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90.

Godkendelse nr. Udvidelse nr.

1. Ansøger (navn og adresse)

2. Fabrikant (navn og adresse)

3. Bremseskivens/bremsetromlens fabrikat og type

4. Køretøjer/aksler/bremser, som udskiftningsbremseskiven eller udskiftningsbremsetromlen er godkendt til:

5. Indgivet til godkendelse den:

6. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen

6.1. Prøvningsrapportens dato

6.2. Prøvningsrapportens nummer

7. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)

8. Sted

9. Dato:

10. Underskrift

11. Som bilag til denne meddelelse findes en liste over de enkelte dele af den dokumentation, som er indleveret til de typegodkendende myndigheder, der har meddelt godkendelsen, og som kan udleveres på anmodning.

(1) Kendingsnummer på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2) Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKE OG GODKENDELSESDATA

(se punkt 4.2 i dette regulativ)

Image 25

Ovenstående typegodkendelsesmærke viser, at den pågældende anordning er godkendt i Frankrig (E2) i henhold til regulativ nr. 90 med godkendelsesnummeret C0359/7248. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 90 som ændret i ændringsserie 02.

Eksempel på mærkning af bremseklodsenhed

Godkendelsesmærke

Dato for samling/fremstilling og fabrikantens navn eller varemærke

Bremsebelægningens fabrikat og type

Eksempel på mærkning af bremsebakkeenhed

Bremsebelægningens fabrikat og type

Dato for samling/fremstilling og fabrikantens navn eller varemærke

Godkendelsesmærke

Eksempel på mærkning af tromlebremsebelægning

Bremsebelægningens fabrikat

Fremstillingsdato

Godkendelsesmærke

Bemærk: Mærkernes placering og indbyrdes placering som vist i eksemplerne er ikke obligatorisk.

---

BILAG 3

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE M1, M2 OG N1

1.   OVERENSSTEMMELSE MED REGULATIV Nr. 13 ELLER 13-H

Opfyldelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.

1.1.   Klargøring af køretøjet

1.1.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilken der ansøges om godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13 og 13-H.

Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

1.1.2.   Tilslidningsprocedure

1.1.2.1.   Almindelige betingelser

Bremsebelægningsenheder, der indleveres til prøvning, skal monteres på de relevante bremser. Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder, skal der anvendes nye bremsebelægninger. Tromlebremsebelægninger kan bearbejdes for at opnå den bedst mulige første kontakt mellem belægninger og tromle(r). Prøvningskøretøjet skal være fuldt lastet.

Originale bremsebelægningsenheder, der bruges til sammenligningsprøvninger, og som allerede er monteret i prøvningskøretøjet, må anvendes, hvis de er i god stand og ikke er slidt med mere end 20 % af den oprindelige tykkelse. Der må ikke være tegn på beskadigelser, revner, for stor tæring eller overophedning. De skal være tilslidt efter den nedenfor beskrevne metode.

1.1.2.2.   Fremgangsmåde

Der køres mindst 50 km med mindst 100 nedbremsninger med forskellige decelerationer (mindst mellem 1 m/s2 og 5 m/s2) ved begyndelseshastigheder på mellem 50 km/h og 120 km/h. Mindst 3 gange i løbet af tilslidningsproceduren skal der opnås et temperaturinterval på mellem 250 °C og 500 °C for bremseklodsenheder eller mellem 150 °C og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder (målt på skivens eller tromlens friktionsflade). Temperaturen må ikke overstige 500 °C for bremseklodsenheder og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder.

1.1.2.3.   Ydelsesprøvning

Med bremsning på én aksel ad gangen foretages 5 nedbremsninger fra 70 km/h til 0 km/h (forakslen) og fra 45 km/h til 0 km/h (bagakslen) med et tryk i bremseledningen på 4 Mpa (1) og en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 (forakslen) eller 0,4 m/s2 (bagakslen) af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

Hvis dette krav ikke er opfyldt, skal tilslidningsproceduren i henhold til punkt 1.1.2.2 udvides, og prøvningen af bremsevirkningen i henhold til punkt 1.1.2.3 skal gentages.

1.2.   Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M1, M2 eller N1) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1 og 2, afhængigt af, hvad der er relevant under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:

1.2.1.   Driftsbremsesystem

1.2.1.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.

1.2.1.2.   Type 0-prøvning med tilkoblet motor, lastet og ulastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.1 og 1.4.3.2.

1.2.1.3.   Type I-prøvning, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.

1.2.2.   Nødbremsesystem

1.2.2.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.2. (denne prøvning kan udelades, hvis det er åbenbart, at kravene er opfyldt, f.eks. ved diagonalt opdelt bremsesystem).

1.2.3.   Parkeringsbremsesystem

(gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse).

1.2.3.1.   Parkeringsbremseprøvning på 18 %-hældning, lastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3.1 eller parkeringsbremseprøvning på 20 %-hældning, lastet køretøj, regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3.1.

1.3.   Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.

2.   YDERLIGERE KRAV

Opfyldelse af de supplerende forskrifter skal godtgøres ved en af følgende to metoder:

2.1.   Køretøjsprøvning (halvakselprøvning)

Ved denne prøvning er køretøjet fuldt lastet, og alle bremsninger foretages på vandret vej med motoren frakoblet.

Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

2.1.1.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:

| 2.1.1.1. | Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering eller alternativt en deceleration på 6 m/s2 eller op til den tilladte maksimale pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående tabel:







  Køretøjsklasse | Prøvningshastighed i km/h |
| --- | --- | --- |
| Foraksel | Bagaksel |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1.

Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering eller alternativt en deceleration på 6 m/s2 eller op til den tilladte maksimale pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående tabel:

Køretøjsklasse

Prøvningshastighed i km/h

Foraksel

Bagaksel

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Ved begyndelsen af hver bremsning skal bremsens temperatur være ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2. | For hver bremsning noteres og afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, og herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration på 5 m/s2 (hvis muligt) for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

For hver bremsning noteres og afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, og herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration på 5 m/s2 (hvis muligt) for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration.

| 2.1.1.3. | Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

2.1.2.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

2.1.2.1.   Med den i punkt 2.1.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

| a) | Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150 km/h |
| --- | --- |

a)

Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150 km/h

| b) | Foraksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

Foraksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h.

2.1.2.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.1.2.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.

2.2.   Inertidynamometerprøve

2.2.1.   Prøvningsudstyr

Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.

2.2.2.   Prøvningsbetingelser

2.2.2.1.   Dynamometrets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse som anført i nedenstående tabel og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den pågældende køretøjstype.

| Køretøjsklasse | Akslens andel af køretøjets største tilladte masse |
| --- | --- |
| Foraksel | Bagaksel |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Køretøjsklasse

Akslens andel af køretøjets største tilladte masse

Foraksel

Bagaksel

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   Dynamometrets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 2.2.3 og 2.2.4 i dette bilag, og baseres på dækkets dynamiske rulleradius.

2.2.2.3.   Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilslidt efter følgende metode:

| | Tilslidningsfase 1, 64 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h med forskellige bremsetryk: | Bagaksel | Bagaksel |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametre | Foraksel | Skivebremse | Tromlebremse |
| Antal nedbremsninger pr. cyklus | 32 | 32 | 32 |
| Hastighed ved bremsning (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Hastighed ved bremseophør (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Begyndelsestemp. bremser (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Sluttemp. bremser (°C) | Åben | Åben | Åben |
| Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 8 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 32 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Antal cyklusser | 2 | 2 | 2 |

Tilslidningsfase 1, 64 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h med forskellige bremsetryk:

Bagaksel

Bagaksel

Parametre

Foraksel

Skivebremse

Tromlebremse

Antal nedbremsninger pr. cyklus

32

32

32

Hastighed ved bremsning (km/h)

80

80

80

Hastighed ved bremseophør (km/h)

30

30

30

Begyndelsestemp. bremser (°C)

< 100

< 100

< 80

Sluttemp. bremser (°C)

Åben

Åben

Åben

Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 8 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa)

5 100

5 100

5 100

Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa)

4 200

4 200

4 200

Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 32 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Antal cyklusser

2

2

2

| | Tilslidningsfase 2, 10 standsninger fra 100 km/h til 5 km/h med 0,4 g deceleration og stigende begyndelsestemperaturer: | Bagaksel | Bagaksel |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametre | Foraksel | Skivebremse | Tromlebremse |
| Antal standsninger pr. cyklus | 10 | 10 | 10 |
| Hastighed ved bremsning (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Hastighed ved bremseophør (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Decelerationsniveau (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maksimalt tryk (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Begyndelsestemperatur 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Begyndelsestemperatur 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Begyndelsestemperatur 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Begyndelsestemperatur 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Begyndelsestemperatur 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Begyndelsestemperatur 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Begyndelsestemperatur 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Begyndelsestemperatur 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Begyndelsestemperatur 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Begyndelsestemperatur 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Antal cyklusser | 1 | 1 | 1 |

Tilslidningsfase 2, 10 standsninger fra 100 km/h til 5 km/h med 0,4 g deceleration og stigende begyndelsestemperaturer:

Bagaksel

Bagaksel

Parametre

Foraksel

Skivebremse

Tromlebremse

Antal standsninger pr. cyklus

10

10

10

Hastighed ved bremsning (km/h)

100

100

100

Hastighed ved bremseophør (km/h)

< 5

< 5

< 5

Decelerationsniveau (g)

0,4

0,4

0,4

Maksimalt tryk (kPa)

16 000

16 000

10 000

Begyndelsestemperatur 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Begyndelsestemperatur 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Begyndelsestemperatur 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Begyndelsestemperatur 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Begyndelsestemperatur 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Begyndelsestemperatur 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Begyndelsestemperatur 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Begyndelsestemperatur 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Begyndelsestemperatur 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Begyndelsestemperatur 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Antal cyklusser

1

1

1

| | Restitution, 18 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h ved et bremsetryk på 3 000 kPa: | Bagaksel | Bagaksel |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametre | Foraksel | Skivebremse | Tromlebremse |
| Antal standsninger pr. cyklus | 18 | 18 | 18 |
| Hastighed ved bremsning (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Hastighed ved bremseophør (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Tryk (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Begyndelsestemp. bremser (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Sluttemp. bremser (°C) | Åben | Åben | Åben |
| Antal cyklusser | 1 | 1 | 1 |

Restitution, 18 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h ved et bremsetryk på 3 000 kPa:

Bagaksel

Bagaksel

Parametre

Foraksel

Skivebremse

Tromlebremse

Antal standsninger pr. cyklus

18

18

18

Hastighed ved bremsning (km/h)

80

80

80

Hastighed ved bremseophør (km/h)

30

30

30

Tryk (kPa)

3 000

3 000

3 000

Begyndelsestemp. bremser (°C)

< 100

< 100

< 80

Sluttemp. bremser (°C)

Åben

Åben

Åben

Antal cyklusser

1

1

1

2.2.2.4.   Der foretages 5 nedbremsninger fra 80 km/h til 0 km/h med et bremsetryk på 4 MPa og med en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

Hvis dette krav ikke opfyldes, gentages første del at tilslidningsfasen, »Tilslidningsfase 1«, indtil den foreskrevne ydelsesstabilitet er opnået.

2.2.2.5.   Det er tilladt at anvende køleluft. Luftstrømshastigheden ved bremsen under bremsningen skal være:

vair = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

2.2.3.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger.

2.2.3.1.   Fra begyndelseshastigheden på 80 km/h for M1 og N1 og 60 km/h for M2 og med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk, indtil der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2.

2.2.3.2.   For hver bremsning noteres og afbildes bremsetryk og gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration mod hinanden, og det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2, bestemmes.

2.2.3.3.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

2.2.4.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

2.2.4.1.   Med det i punkt 2.2.3.2 i dette bilag fundne bremsetryk og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra omdrejningstal svarende til lineære hastigheder på:

75, 120 km/h og desuden 160 km/h, hvor vmax overstiger 150 km/h.

2.2.4.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.2.4.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.

---

(1)  For andre bremsesystemer end hydrauliske bremser anvendes en tilsvarende inputværdi.

---

BILAG 4

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2 OG N3

1.   KØRETØJSPRØVNING

1.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), til hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13.

Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

1.2.   Prøvninger og forskrifter

1.2.1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 13

1.2.1.1.   Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M3, N2 eller N3) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:

1.2.1.1.1.   Driftsbremsesystem

1.2.1.1.1.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, køretøj lastet

1.2.1.1.1.2.   Type 0-prøvning med tilkoblet motor, køretøj lastet og ulastet, i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax).

1.2.1.1.1.3.   Type I-prøvning i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1 og 1.5.3.

1.2.1.1.1.4.   Type II-prøvning

Det lastede køretøj skal prøves på en sådan måde, at energi-inputtet svarer til det, der registreres i samme periode med det belæssede køretøj kørende med en gennemsnitshastighed på 30 km/h ned ad en bakke med en hældning på 2,5 % over en strækning på 6 km i frigear, således at bremseenergien udelukkende optages af driftsbremserne.

1.2.1.1.2.   Nødbremsesystem

1.2.1.1.2.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj (denne prøvning kan udelades, hvis den er omfattet af prøvninger i henhold til punkt 1.2.2 i dette bilag).

1.2.1.1.3.   Parkeringsbremsesystem

(gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)

1.2.1.1.3.1.   Prøvning ned ad bakke med hældning på 18 %, køretøj lastet

1.2.1.2.   Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.

1.2.2.   Yderligere forskrifter (halvakselprøvning)

Ved nedenfor omhandlede prøvninger skal køretøjet være fuldt lastet, og alle bremsninger skal foretages på vandret vej med motoren frakoblet.

Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

1.2.2.1.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:

1.2.2.1.1.   der foretages minimalt seks bremsninger med trinvis stigning i pedalkraft eller bremsetryk, indtil hjulet blokerer, eller alternativt indtil en gennemsnitlig fuld udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller op til den højst tilladte pedalkraft eller det højst tilladte bremsetryk, fra en begyndelseshastighed på 45 km/h og med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning.

1.2.2.1.2.   For hver bremsning noteres og afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til (hvis muligt) at opnå en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s2. Hvis denne værdi ikke kan opnås, bestemmes alternativt den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves for at opnå maksimal deceleration.

1.2.2.1.3.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

1.2.2.2.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

1.2.2.2.1.   Med den i punkt 1.2.2.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

| | fra 40 km/h ned til 20 km/h |
| --- | --- |

fra 40 km/h ned til 20 km/h

| | fra 60 km/h ned til 40 km/h og |
| --- | --- |

fra 60 km/h ned til 40 km/h og

| | fra 80 km/h ned til 60 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

fra 80 km/h ned til 60 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

1.2.2.2.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.

2.   INERTIDYNAMOMETERPRØVE

2.1.   Prøvningsudstyr

Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.

2.1.1.   Prøvningsbetingelser

2.1.1.1.   Dynamometrets roterende masse skal svare til halvdelen af akslens andel af 0,55 af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).

2.1.1.2.   Dynamometrets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkterne nedenfor, og baseres på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius af det største og mindste dæk, der er tilladt på den/de pågældende køretøjstype(r).

2.1.1.3.   Bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.1.1.4.   Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:

vair = 0,33v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

2.1.1.5.   Den aktiveringscylinder, der er monteret på bremsen, skal være den mindste, der er godkendt til den/de pågældende køretøjstype(r).

2.2.   Prøvninger og forskrifter

2.2.1.   Prøvninger baseret på regulativ nr. 13

2.2.1.1.   Type 0-prøvning

Fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk op til det bremsetryk, der er permanent garanteret af køretøjstypens/-typernes bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Der skal opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 5 m/s2.

2.2.1.2.   Type 0-prøvning, bremsevirkning ved høj hastighed

Der foretages tre bremsninger med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning fra en hastighed på 100 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse N2, og 90 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse M3 og N3, ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1. Der skal ved de tre bremsninger opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 4 m/s2.

2.2.1.3.   Type I-prøvning

2.2.1.3.1.   Opvarmningsprocedure

Der foretages 20 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Bremsetrykket skal svare til en deceleration på 3 m/s2 ved første bremsning og skal forblive konstant ved de efterfølgende bremsninger.

2.2.1.3.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Restitution

120 s efter bremsningen med varme bremser foretages 5 fuldstændige standsninger med det bremsetryk, der er anvendt i punkt 2.2.1.3.1 ovenfor, og med intervaller på mindst 2 minutter fra begyndelseshastigheden på 60 km/h. Ved begyndelsen af den femte bremsning skal bremsetemperaturen være ≤ 100 °C, og den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration skal ligge inden for 10 % af den, der er beregnet ud fra forholdet bremsetryk/deceleration i type 0-prøvningen ved 60 km/h.

2.2.1.4.   Type II-prøvning

2.2.1.4.1.   Opvarmningsprocedure

Bremserne skal opvarmes ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration på 0,15 m/s2 ved en konstant hastighed på 30 km/h i en periode på 12 minutter.

2.2.1.4.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den opvarmede bremse må ikke være mindre end 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Statisk prøvning af parkeringsbremsevirkningen

2.2.1.5.1.   For hele intervallet af bremsninger bestemmes det mest ugunstige tilfælde med hensyn til bremsens aktiveringskraft, største køretøjsmasse, der skal bremses af én aksel, og dækradius.

2.2.1.5.2.   Bremsen aktiveres med den aktiveringskraft, der er bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1 ovenfor.

2.2.1.5.3.   Drejningsmomentet på dynamometerakslen øges langsomt for at dreje tromlen eller skiven. Udgangsmomentet ved bremsen måles i det øjeblik, dynamometerakslen begynder at bevæge sig, og den tilsvarende akselbremsekraft beregnes ved anvendelse af dækradius som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1.

2.2.1.5.4.   Bremsekraften målt i henhold til punkt 2.2.1.5.3 og divideret med halvdelen af køretøjets masse, som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1, skal mindst give en kvotient på 0,18.

2.2.2.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.2.1.1.

2.2.2.1.   Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.2.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder eller den originale tromlebremsebelægning.

2.2.2.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

2.2.3.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

2.2.3.1.   Ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

| | fra 60 km/h ned til 30 km/h |
| --- | --- |

fra 60 km/h ned til 30 km/h

| | fra 80 km/h ned til 60 km/h, og |
| --- | --- |

fra 80 km/h ned til 60 km/h, og

| | fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.2.3.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.

---

BILAG 5

KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE O1 OG O2

1.   INDLEDNING

Prøvningsmetoden i dette bilag er baseret på en prøvning i et inertidynamometer. Prøvningen kan i stedet udføres på et prøvningskøretøj eller på rullestand, forudsat at der opnås samme prøvningsbetingelser og måles samme parametre som ved inertidynamometerprøvning.

2.   PRØVNINGSUDSTYR

Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk eller aktiveringskraft, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.

2.1.   Prøvningsbetingelser

2.1.1.   Dynamometrets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).

2.1.2.   Dynamometrets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 3.1 i dette bilag, og baseres på den dynamiske rulleradius af det mindste dæk, der er tilladt på den pågældende køretøjstype.

2.1.3.   Bremsebelægninger indleveret til prøvning monteres på den pågældende bremse, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.1.4.   Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:

vair = 0,33v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

2.1.5.   Aktiveringsmekanismen på bremsen skal svare til den, der benyttes på køretøjet.

3.   PRØVNINGER OG FORSKRIFTER

3.1.   Type 0-prøvning

Fra begyndelseshastigheden på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende bremsetryk eller aktiveringskraft, indtil det største bremsetryk er nået eller indtil en deceleration på 6 m/s2. Den sidste bremsning gentages fra en begyndelseshastighed på 40 km/h.

3.2.   Type I-prøvning

3.2.1.   Opvarmningsprocedure

Bremsen opvarmes ved konstant bremsning i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2, idet der begyndes ved en bremserotortemperatur på ≤ 100 °C.

3.2.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Efter opvarmningen måles bremsevirkningen fra en begyndelseshastighed på 40 km/h under samme betingelser som i punkt 3.2.1 ovenfor og med samme bremsetryk eller aktiveringskraft (temperaturbetingelserne kan være anderledes). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 3,5 m/s2.

3.3.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 3.1.

3.3.1.   Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 3.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.

3.3.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme aktiveringskraft eller bremsetryk.

---

BILAG 6

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE O3 OG O4

1.   PRØVNINGSBETINGELSER

De i dette bilag foreskrevne prøvninger kan udføres på et prøvningskøretøj, i et inertidynamometer eller på en rullestand under samme betingelser som i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.1-3.4.

Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.   PRØVNINGER OG FORSKRIFTER

2.1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11

Bremserne skal prøves efter forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.5.

2.1.1.   Resultaterne skal rapporteres i en form i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3.

2.1.2.   Der skal foretages en sammenligning mellem disse resultater og de resultater, der blev opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme betingelser.

2.1.3.   Den opnåede bremsevirkning med varme bremser ved samme indgangsmoment for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen i henholdsvis type I-prøvningen eller type III-prøvningen skal være:

| a) | lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller |
| --- | --- |

a)

lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller

| b) | mindst 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen. |
| --- | --- |

b)

mindst 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.

Den tilsvarende stempelvandring må ikke være ≥ 110 % af den værdi, der opnås med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, og må ikke overstige værdien sp som defineret i bilag 11, tillæg 2, punkt 2, i regulativ nr. 13. Hvis den originale bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning er blevet prøvet efter kravene i type II-prøvningen, finder mindstekravene i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.2 (type III-prøvning) anvendelse for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.

2.2.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser (type 0)

2.2.1.   Under betingelserne i punkt 1 i dette bilag og fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C foretages seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk indtil 6,5 bar eller en opnået deceleration på 6 m/s2.

2.2.2.   For hver bremsning afbildes betjeningskraft eller bremsetryk og middelbremsemoment eller gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration.

2.2.3.   Resultaterne sammenlignes med resultaterne opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme prøvningsbetingelser.

2.2.4.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afviger – 5 % og + 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

---

BILAG 7

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE L

1.   PRØVNINGSBETINGELSER

1.1.   Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med bremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 78.

1.2.   Bremsebelægningsenheder indleveret til prøvning monteres på de pågældende bremser og, så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

1.3.   Hvis der er tale om bremsebelægningsenheder til køretøjer med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal kombinationen/kombinationerne af bremsebelægningsenheder til den for- og bagaksel, som godkendelsen vedrører, afprøves.

Kombinationen kan bestå af udskiftningsbremsebelægningsenheder til begge aksler og/eller en udskiftningsbremsebelægningsenhed på en aksel og en original bremsebelægningsenhed på den anden aksel.

2.   PRØVNINGER OG FORSKRIFTER

2.1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 78

2.1.1.   Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (L1, L2, L3, L4 eller L5) i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 1. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:

2.1.1.1.   Type 0-prøvning, motor frakoblet

Prøvningen må kun udføres med køretøjet lastet. Der foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk, indtil hjulblokering eller indtil en deceleration på 6 m/s2 eller op til den største tilladte betjeningskraft.

2.1.1.2.   Type 0-prøvning, motor tilkoblet

Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.

2.1.1.3.   Type 0-prøvning med våde bremser

Finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse L5 eller i tilfælde af tromlebremser og helt indkapslede skivebremser, der ikke skal gennemgå denne prøvning ved godkendelse efter regulativ nr. 78.

2.1.1.4.   Type I-prøvning

Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5

2.1.2.   Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.

2.2.   Yderligere krav

2.2.1.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 2.1.1.1.

2.2.1.1.   Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.1.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.

2.2.1.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme bremsetryk.

2.2.2.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

Denne prøvning finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5 og skal udføres med lastet køretøj under betingelserne for type 0-prøvningen med motoren frakoblet. Prøvningshastighederne er dog anderledes.

2.2.2.1.   Ud fra resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.1.1.1 bestemmes den betjeningskraft eller det bremsetryk, der svarer til den mindste påkrævede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for den pågældende køretøjsklasse.

2.2.2.2.   Ved anvendelse den betjeningskraft eller det bremsetryk, der er bestemt i punkt 2.2.2.1, og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C, foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

40 km/h, 80 km/h og 120 km/h (hvis vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.2.2.4.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.

---

BILAG 7A

KRITERIER TIL DEFINITION AF GRUPPER AF BREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE L

1.   GRUPPEKRITERIER

Grupperingen foretages efter følgende metode:

| a) | efter bremsebelægningens individuelle friktionsmateriale |
| --- | --- |

a)

efter bremsebelægningens individuelle friktionsmateriale

| b) | afhængigt af det areal af friktionsmaterialets areal af bremsebelægningsenheden, der drives af stemplet/stemplerne på kun den ene side af bremsekalibren. |
| --- | --- |

b)

afhængigt af det areal af friktionsmaterialets areal af bremsebelægningsenheden, der drives af stemplet/stemplerne på kun den ene side af bremsekalibren.

Friktionsmaterialets areal er det område, der er afgrænset af bremsebelægningens yderkant (det røde skraverede område i figur 1), og omfatter således ikke riller og/eller skråfaser:

Figur 1

Image 29

Der inddeles i 3 grupper som vist i tabel 1:

Tabel 1

| Gruppe | Bremsebelægningens areal
  [cm2] |
| --- | --- |
| A | ≤ 15 |
| B | > 15 ≤ 22 |
| C | > 22 |

Gruppe

Bremsebelægningens areal

[cm2]

A

≤ 15

B

> 15 ≤ 22

C

> 22

2.   PROCEDURE FOR UDVÆLGELSE AF REPRÆSENTANTEN FOR DEN GRUPPE BREMSEBELÆGNINGSENHEDER, DER SKAL GODKENDES

Den bremsebelægningsenhed, der skal godkendes, defineres ud fra følgende kriterier:

| a) | Valg af friktionsmateriale, der skal godkendes |
| --- | --- |

a)

Valg af friktionsmateriale, der skal godkendes

| b) | Verificering af de anvendelser, hvor det valgte friktionsmateriale anvendes |
| --- | --- |

b)

Verificering af de anvendelser, hvor det valgte friktionsmateriale anvendes

| c) | Definition af arealet for de valgte bremsebelægningsenheder ifølge tabel 1, og klassificering i grupperne A — B — C |
| --- | --- |

c)

Definition af arealet for de valgte bremsebelægningsenheder ifølge tabel 1, og klassificering i grupperne A — B — C

| d) | For hver gruppe, udvælges den mest krævende anvendelse i henhold til den højeste værdi af indekset Ep (kinetisk energi efter bremsebelægningens areal) som følger:
  Ep =

  × M × p × (V × c)2/(S × qp)
  hvor:







  Ep | = | kinetisk energiindeks [kJ/cm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | køretøjets bruttovægt [kg] |
| p | = | allokeret procentdel af køretøjets vægt:






  a) | til det forreste bremsesystem






  i) | 75 procent i tilfælde af 1 bremseskive |

d)

For hver gruppe, udvælges den mest krævende anvendelse i henhold til den højeste værdi af indekset Ep (kinetisk energi efter bremsebelægningens areal) som følger:

Ep =
  Formula
  × M × p × (V × c)2/(S × qp)

hvor:

Ep

=

kinetisk energiindeks [kJ/cm2]

M

=

køretøjets bruttovægt [kg]

p

=

allokeret procentdel af køretøjets vægt:

a)

til det forreste bremsesystem

i)

75 procent i tilfælde af 1 bremseskive

| ii) | 37,5 procent i tilfælde af 2 bremseskiver |
| --- | --- |

ii)

37,5 procent i tilfælde af 2 bremseskiver

| b) | til det bageste bremsesystem






  i) | 50 % |
| --- | --- | --- |

b)

til det bageste bremsesystem

i)

50 %

V

=

køretøjets maksimale hastighed [m/s]

c

=

justeringskoefficient for hastighed:

| c) | for det forreste bremsesystem = 0,8 |
| --- | --- |

c)

for det forreste bremsesystem = 0,8

| d) | for det bageste bremsesystem: varierer efter bremseskivens diameter:






  i) | 0,5 for Ø ≤ 245 [mm] |
| --- | --- | --- |

d)

for det bageste bremsesystem: varierer efter bremseskivens diameter:

i)

0,5 for Ø ≤ 245 [mm]

| ii) | 0,6 pr. Ø > 245 < 280 [mm] |
| --- | --- |

ii)

0,6 pr. Ø > 245 < 280 [mm]

| iii) | 0,75 pr. Ø ≥ 280 [mm] |
| --- | --- |

iii)

0,75 pr. Ø ≥ 280 [mm]

S

=

bremsebelægningens areal som defineret i tabel 1 [cm2].

qp

=

antal bremseklodser i 1 kaliber

3.   FORLÆNGELSE AF GODKENDELSEN FOR NY ANSØGNING

For en ny ansøgning, der skal indgå i en eksisterende gruppe, er en stigning på maksimalt 10 procent af det kinetiske energiindeks (Ep = kinetisk energi [kJ/cm2]) tilladt med henvisning til den værdi, der anvendes til godkendelse af bremsebelægningsenheden i referencegruppen.

---

BILAG 8

TEKNISKE FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGBREMSEBELÆGNINGSENHEDER BEREGNET TIL BRUG I SEPARATE PARKERINGSBREMSESYSTEMER, DER ER UAFHÆNGIGE AF KØRETØJETS DRIFTSBREMSESYSTEM

1.   OVERENSSTEMMELSE MED REGULATIV Nr. 13 ELLER 13-H

Opfyldelsen af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.

1.1.   Køretøjsprøvning

Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder til, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i det respektive regulativ nr. 13 eller 13-H. Køretøjet skal være fuldt lastet. Bremsebelægninger indleveret til prøvning skal monteres på de relevante bremser og må ikke være tilslidte.

1.2.   Køretøjets parkeringsbremsesystem skal prøves i henhold til alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet.

---

BILAG 9

YDERLIGERE SÆRLIGE PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

DEL A

Bestemmelse af friktionsegenskaber ved maskinel prøvning

1.   INDLEDNING

Del A gælder for udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger godkendt i henhold til dette regulativ.

1.1.   Prøveeksemplarer af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed prøves på en maskine, der kan reproducere prøvningsforholdene og gennemføre prøvningsprocedurerne i dette bilag.

1.2.   Ved evaluering af prøvningsresultaterne bestemmes prøveeksemplarernes friktionsegenskaber.

1.3.   Prøveeksemplarernes friktionsegenskaber sammenlignes med den standard, der er registreret for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, til konstatering af overensstemmelsen hermed.

2.   UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE M1, M2, N1, O1, O2 OG L

2.1.   Udstyr

2.1.1.   Maskinen skal være konstrueret til montering af og drift med en bremse i fuld størrelse, som svarer til dem, der monteres på den køretøjsaksel, der benyttes til godkendelsesprøvning i henhold til punkt 5 i dette regulativ.

2.1.2.   Skivens/tromlens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min (1) ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.

2.1.3.   Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.

2.1.4.   Udgangsmoment eller bremsetryk (metoden med konstant moment) og kontaktfladens temperatur skal registreres.

2.1.5.   Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.

2.2.   Prøvningsprocedure

2.2.1.   Forberedelse af prøven

Ved fabrikantens tilslidningsprocedure skal der for bremseklodsenheder sikres et anlægsareal på mindst 80 % og en overfladetemperatur på højst 300 °C og for bremsebakkeenheder (primærbakken) et anlægsareal på mindst 70 % og en overfladetemperatur på højst 200 °C.

2.2.2.   Prøvningens udførelse

Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.

Der kan benyttes en af følgende to metoder:

2.2.2.1.   Prøvning med konstant tryk

2.2.2.1.1.   Bremseklodsenheder

Det hydrauliske tryk p under kaliberens stempel (stempler) skal være konstant efter følgende formel:

Formula

| Md | = | 150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm for Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | kaliberstemplets (-stemplernes) areal |
| rw | = | skivens effektive radius |

Md

=

150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm for Ak > 18,1 cm2

Ak

=

kaliberstemplets (-stemplernes) areal

rw

=

skivens effektive radius

| Cyklus nr. | Antal bremsninger X | Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C) | Bremserotorens maksimaltemperatur (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | åben | nej |
| 2-6 | 5 × 10 | 100 | åben (350) (2) | nej |
| 7 | 1 × 10 | 100 | åben | ja |

Cyklus nr.

Antal bremsninger X

Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C)

Bremserotorens maksimaltemperatur (°C)

Tvungen køling

1

1 × 10

≤ 60

åben

nej

2-6

5 × 10

100

åben (350) (2)

nej

7

1 × 10

100

åben

ja

2.2.2.1.2.   Bremsebakkeenheder

Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 22 ± 6 N/m2, målt på en statisk bremse uden selvforstærkning.

| Cyklus nr. | Antal bremsninger X | Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C) | Bremserotorens maksimaltemperatur (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | ja |
| 2 | 1 × 10 | 100 | åben | nej |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | ja |
| 4 | 1 × 10 | 100 | åben | nej |

Cyklus nr.

Antal bremsninger X

Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C)

Bremserotorens maksimaltemperatur (°C)

Tvungen køling

1

1 × 10

≤ 60

200

ja

2

1 × 10

100

åben

nej

3

1 × 10

100

200

ja

4

1 × 10

100

åben

nej

2.2.2.2.   Prøvning med konstant moment

Denne metode gælder kun for bremseklodsenheder. Bremsemomentet skal holdes konstant inden for ± 5 % og indstilles, så de maksimale temperaturer for bremserotoren ifølge nedenstående tabel sikres.

| Cyklus nr. | Antal bremsninger X | Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C) | Bremserotorens maksimaltemperatur (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300-350 (200-250) (3) | nej |
| 2-4 | 3 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | nej |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500-600 (300-350) | nej |
| 6-9 | 4 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | nej |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500-600 (300-350) | nej |
| 11-13 | 3 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | nej |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300-350 (200-250) | nej |

Cyklus nr.

Antal bremsninger X

Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C)

Bremserotorens maksimaltemperatur (°C)

Tvungen køling

1

1 × 5

≤ 60

300-350 (200-250) (3)

nej

2-4

3 × 5

100

300-350 (200-250)

nej

5

1 × 10

100

500-600 (300-350)

nej

6-9

4 × 5

100

300-350 (200-250)

nej

10

1 × 10

100

500-600 (300-350)

nej

11-13

3 × 5

100

300-350 (200-250)

nej

14

1 × 5

≤ 60

300-350 (200-250)

nej

2.3.   Bedømmelse af prøvningsresultaterne

Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres på bestemte punkter under en prøvningsprocedure. Hvis bremsefaktoren er konstant, hvilket f.eks. er tilfældet for skivebremser, kan bremsemomentet omsættes direkte til friktionskoefficient.

2.3.1.   Bremseklodsenheder

2.3.1.1.   Friktionskoefficienten under drift (μop) er gennemsnittet af de værdier, der registreres i cyklus 2-7 (konstant tryk) eller cyklus 2-4, 6-9 og 11-13 (konstant moment); måling foretages et sekund efter påbegyndelse af første bremsning i hver cyklus.

2.3.1.2.   Den maksimale friktionskoefficient (μmax) er den største værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.

2.3.1.3.   Den minimale friktionskoefficient (μmin) er den mindste værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.

2.3.2.   Bremsebakkeenheder

2.3.2.1.   Gennemsnitsmomentet (Mmean) er gennemsnittet af de største og de mindste værdier af det bremsemoment, der måles ved femte bremsning i cyklus 1 og 3.

2.3.2.2.   Momentet med varme bremser (Mhot) er det mindste bremsemoment, der udvikles under cyklus 2 og 4. Hvis temperaturen overstiger 300 °C under disse cyklusser, benyttes værdien ved 300 °C som Mhot.

2.4.   Acceptkriterier

2.4.1.   Med hver ansøgning om godkendelse af en type bremsebelægningsenhed indgives oplysning om:

| 2.4.1.1. | For bremseklodsenheder, værdierne for μop, μmin og μmax. |
| --- | --- |

2.4.1.1.

For bremseklodsenheder, værdierne for μop, μmin og μmax.

| 2.4.1.2. | For bremsebakkeenheder, værdierne for Mmean og Mhot. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

For bremsebakkeenheder, værdierne for Mmean og Mhot.

2.4.2.   Under produktion af en godkendt type bremsebelægningsenhed skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 2.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:

| 2.4.2.1. | for bremseklodser til skivebremser: | μop ± 15 % af den registrerede værdi |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

for bremseklodser til skivebremser:

μop ± 15 % af den registrerede værdi

| | μmin ≥ den registrerede værdi |
| --- | --- |

μmin ≥ den registrerede værdi

| | μmax ≤ den registrerede værdi. |
| --- | --- |

μmax ≤ den registrerede værdi.

| 2.4.2.2. | for »simplex«-tromlebremsebelægninger: | Mmean ± 20 % af den registrerede værdi |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

for »simplex«-tromlebremsebelægninger:

Mmean ± 20 % af den registrerede værdi

| | Mhot ≥ den registrerede værdi. |
| --- | --- |

Mhot ≥ den registrerede værdi.

3.   BREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG TROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2, N3, O3 OG O4

3.1.   Udstyr

3.1.1.   Maskinen skal udstyres med en skivebremse af typen med fast kaliber med en cylinderdiameter på 60 mm og en massiv (ikke ventileret) skive med en diameter på 278 ± 2 mm og en tykkelse på 12 mm ± 0,5 mm. Et rektangulært stykke af friktionsmaterialet med et areal på 44 cm2 ± 0,5 cm2 og en tykkelse på mindst 6 mm skal være fastgjort til bagpladen.

3.1.2.   Skivens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.

3.1.3.   Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.

3.1.4.   Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.

3.1.5.   Udgangsmoment og kontaktfladens temperatur skal registreres.

3.1.6.   Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.

3.2.   Prøvningsprocedure

3.2.1.   Forberedelse af prøven

Fabrikantens tilslidningsprocedure skal sikre et anlægsareal på mindst 80 %, uden at overfladetemperaturen overstiger 200 °C.

3.2.2.   Prøvningens udførelse

Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.

| Cyklus nr. | Antal bremsninger X | Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | ja |
| 2 | 5 | stigende til ≤ 200 | nej |
| 3 | 5 | 200 | nej |
| 4 | 5 | stigende til ≤ 300 | nej |
| 5 | 5 | 300 | nej |
| 6 | 3 | 250 | ja |
| 7 | 3 | 200 | ja |
| 8 | 3 | 150 | ja |
| 9 | 10 | 100 | ja |
| 10 | 5 | stigende til ≤ 300 | nej |
| 11 | 5 | 300 | nej |

Cyklus nr.

Antal bremsninger X

Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse (°C)

Tvungen køling

1

5

100

ja

2

5

stigende til ≤ 200

nej

3

5

200

nej

4

5

stigende til ≤ 300

nej

5

5

300

nej

6

3

250

ja

7

3

200

ja

8

3

150

ja

9

10

100

ja

10

5

stigende til ≤ 300

nej

11

5

300

nej

3.3.   Bedømmelse af prøvningsresultaterne

Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres i udvalgte cyklusser under en prøvningsprocedure. Bremsemomentet omsættes til friktionskoefficienten μ.

μ-værdien for hver bremsning skal bestemmes som gennemsnitsværdien for de 5 sekunders bremsning.

3.3.1.   Friktionskoefficienten under drift μop1 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 1, og μop2 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 9.

3.3.2.   Den maksimale friktionskoefficient μmax er den største værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.

3.3.3.   Den minimale friktionskoefficient μmin er den mindste værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.

3.4.   Acceptkriterier

3.4.1.   Sammen med enhver ansøgning om godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning fremsendes værdierne for μop1, μop2, μmin og μmax.

3.4.2.   Under produktion af en godkendt type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 3.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:

| | μop1, μop2 ± 15 % af den registrerede værdi |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 % af den registrerede værdi

| | μmin ≥ den registrerede værdi |
| --- | --- |

μmin ≥ den registrerede værdi

| | μmax ≤ den registrerede værdi. |
| --- | --- |

μmax ≤ den registrerede værdi.

DEL B

PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE FOR BREMSESKIVER OG -TROMLER AF STØBEJERN

1.   INDLEDNING

Del B finder anvendelse på udskiftningsbremseskiver og -tromler godkendt i henhold til dette regulativ.

2.   KRAV

Produktionens overensstemmelse skal påvises gennem rutinemæssig kontrol og dokumentation som minimum af følgende:

2.1.   Kemisk sammensætning

2.2.   Mikrostruktur

Mikrostrukturen skal karakteriseres i overensstemmelse med ISO 945-1:2006.

| a) | Beskrivelse af matricens sammensætning |
| --- | --- |

a)

Beskrivelse af matricens sammensætning

| b) | Beskrivelse af grafitform, fordeling og størrelse. |
| --- | --- |

b)

Beskrivelse af grafitform, fordeling og størrelse.

2.3.   Mekaniske egenskaber

| a) | Trækstyrke i henhold til ISO 6892:1998 |
| --- | --- |

a)

Trækstyrke i henhold til ISO 6892:1998

| b) | Brinell-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6506-1: 2005. |
| --- | --- |

b)

Brinell-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6506-1: 2005.

I hvert tilfælde skal målingerne udføres på prøver, der er udtaget af den pågældende bremseskive eller -tromle.

2.4.   Geometriske egenskaber

Bremseskiver:

| a) | Tykkelsesvariation |
| --- | --- |

a)

Tykkelsesvariation

| b) | Friktionsfladens udløb |
| --- | --- |

b)

Friktionsfladens udløb

| c) | Friktionsoverfladens ruhed |
| --- | --- |

c)

Friktionsoverfladens ruhed

| d) | Kæbetykkelsesvariation (kun for ventilerede skiver). |
| --- | --- |

d)

Kæbetykkelsesvariation (kun for ventilerede skiver).

Bremsetromler:

| a) | Ovalitet |
| --- | --- |

a)

Ovalitet

| b) | Friktionsoverfladens ruhed. |
| --- | --- |

b)

Friktionsoverfladens ruhed.

2.5.   Acceptkriterier

Med hver ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremseskive eller -tromle indsendes en produktspecifikation, som omfatter:

| a) | den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element |
| --- | --- |

a)

den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element

| b) | mikrostruktur, se punkt 2.2 |
| --- | --- |

b)

mikrostruktur, se punkt 2.2

| c) | mekaniske egenskaber, se punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi. |
| --- | --- |

c)

mekaniske egenskaber, se punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi.

Under rutinemæssig produktion af en godkendt udskiftningsbremseskive eller -tromle skal produktionen udvise overensstemmelse med disse registrerede specifikationer.

For så vidt angår geometriske egenskaber må de værdier, som foreskrives i punkt 5.3.4.1.1 for bremseskiver og punkt 5.3.4.1.2 for bremsetromler, ikke overskrides.

2.6.   Dokumentation

Dokumentationen skal indeholde producentens højeste og mindste tilladte værdier.

2.7.   Prøvningshyppighed

De målinger, der er foreskrevet i dette bilag, skal foretages for hver produktionsbatch.

DEL C

PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE FOR BREMSESKIVER I MARTENSITISK RUSTFRIT STÅL

1.   INDLEDNING

Del C finder anvendelse på udskiftningsbremseskiver godkendt i henhold til dette regulativ.

2.   KRAV

Produktionens overensstemmelse skal påvises gennem rutinemæssig kontrol og dokumentation som minimum af følgende:

2.1.   Kemisk sammensætning

2.2.   Mekaniske egenskaber

Rockwell C-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6508-1: 2005.

I hvert tilfælde skal målingerne udføres på prøver, der er udtaget af den pågældende bremseskive eller -tromle.

2.3.   Geometriske egenskaber

Bremseskiver:

| a) | Tykkelsesvariation |
| --- | --- |

a)

Tykkelsesvariation

| b) | Friktionsfladens udløb |
| --- | --- |

b)

Friktionsfladens udløb

| c) | Friktionsoverfladens ruhed. |
| --- | --- |

c)

Friktionsoverfladens ruhed.

2.4.   Acceptkriterier

Med hver ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremseskive eller -tromle indsendes en produktspecifikation, som omfatter:

| a) | den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element |
| --- | --- |

a)

den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element

| b) | mekaniske egenskaber, se punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi. |
| --- | --- |

b)

mekaniske egenskaber, se punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi.

Under rutinemæssig produktion af en godkendt udskiftningsbremseskive eller -tromle skal produktionen udvise overensstemmelse med disse registrerede specifikationer.

For så vidt angår geometriske egenskaber må de værdier, som foreskrives i punkt 5.3.4.1.1 for bremseskiver ikke overskrides.

2.5.   Dokumentation

Dokumentationen skal indeholde producentens højeste og mindste tilladte værdier.

2.6.   Prøvningshyppighed

De målinger, der er foreskrevet i dette bilag, skal foretages for hver produktionsbatch.

---

(1)  Hvis der er tale om køretøjer i klasse L1 og L2, kan der anvendes en lavere prøvningshastighed.

(2)  Hvis der er tale om køretøjer i klasse L, skal temperaturen begrænses til 350 °C. Om nødvendigt reduceres antallet af bremsninger pr. cyklus tilsvarende. I så fald skal antallet af cyklusser øges med henblik på at holde antallet af bremsninger konstant.

(3)  Værdierne i parentes gælder køretøjer i klasse L.

---

BILAG 10

ILLUSTRATIONER

1.   Bremseskivens konstruktionstyper for klasse M, N og O (eksempler)

Flad type

Image 30

Cylindertype

Image 31

Stempeltype

Image 32

Konisk type

Image 33

Dobbeltflangetype

Image 34

| B | Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller) |
| --- | --- |
| D | Skivens udvendige diameter |
| F(i) | Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst) |
| F(o) | Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst) |
| H | Monteringsflangens tykkelse |
| L(k) | Bredde på kølingskanal (ventileringskanal) |
| S(new) | Skivens tykkelse (nominel) |
| S(min) | Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse) |
| T(i) | Indvendig diameter (monteringsmuffens diameter) |
| T(k) | »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter) |
| T(t) | Skivens samlede længde |

B

Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller)

D

Skivens udvendige diameter

F(i)

Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst)

F(o)

Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst)

H

Monteringsflangens tykkelse

L(k)

Bredde på kølingskanal (ventileringskanal)

S(new)

Skivens tykkelse (nominel)

S(min)

Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse)

T(i)

Indvendig diameter (monteringsmuffens diameter)

T(k)

»x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)

T(t)

Skivens samlede længde

2.   Bremsetromlen for klasse M, N og O (eksempler)

Image 35

| A | Tromlens indvendige diameter |
| --- | --- |
| B | Friktionsoverfladens bredde |
| C | »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter) |
| D | Monteringsmuffens diameter |
| E | Udvendig tromlebredde |
| F | Monteringsflangens tykkelse |
| G | Tromlens udvendige diameter |
| H | Hylsterdiameter |
| I | Monteringsbolthullernes diameter |

A

Tromlens indvendige diameter

B

Friktionsoverfladens bredde

C

»x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)

D

Monteringsmuffens diameter

E

Udvendig tromlebredde

F

Monteringsflangens tykkelse

G

Tromlens udvendige diameter

H

Hylsterdiameter

I

Monteringsbolthullernes diameter

3.   Bremseskivens konstruktionstype for klasse L1, L2, L3, L4 og L5 (eksempler)

Enkeltskive: bremseskive med bremseflade og klokke fremstillet i ét stykke, og derfor af samme materiale

Image 36

Sammensat fast type: bremseskive med bremsering fremstillet af stål, hvorimod klokken er af et andet materiale, normalt aluminium; de 2 komponenter er stift forbundne ved skruet eller nittet forbindelse.

Image 37

Flydende type: bremseskive med bremsering, der frigøres radialt fra klokken med henblik på dens termiske ekspansion.

Image 38

| B | Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller) |
| --- | --- |
| D | Skivens udvendige diameter |
| F(i) | Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst) |
| F(o) | Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst) |
| H | Monteringsflangens tykkelse |
| S(new) | Skivens tykkelse (nominel) |
| S(min) | Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse) |
| T(i) | Indvendig diameter (monteringsmuffens diameter) |
| T(k) | »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter) |
| T(t) | Skivens samlede længde |

B

Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller)

D

Skivens udvendige diameter

F(i)

Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst)

F(o)

Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst)

H

Monteringsflangens tykkelse

S(new)

Skivens tykkelse (nominel)

S(min)

Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse)

T(i)

Indvendig diameter (monteringsmuffens diameter)

T(k)

»x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)

T(t)

Skivens samlede længde

---

BILAG 11

KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER OG UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE M OG N

1.   PRØVNINGSOVERSIGT

For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:

Tabel A11/1A

Køretøjer i klasse M1 og N1

| | Køretøjsprøvning | Alternativ dynamometerprøvning |
| --- | --- | --- |
| Ydelsesprøvning, se regulativ nr. 13/13-H | 2.2.1 | Type 0, frakoblet motor |

Køretøjsprøvning

Alternativ dynamometerprøvning

Ydelsesprøvning, se regulativ nr. 13/13-H

2.2.1

Type 0, frakoblet motor

| 3.4.1 | Type 0, frakoblet simulationsmotor |
| --- | --- |

3.4.1

Type 0, frakoblet simulationsmotor

| 2.2.2 | Type 0, tilkoblet motor |
| --- | --- |

2.2.2

Type 0, tilkoblet motor

| 3.4.4 | Simulering af bremseprøvninger, type 0, tilkoblet motor
  Hastighed og belastning svarende til punkt 2.2.2. |
| --- | --- |

3.4.4

Simulering af bremseprøvninger, type 0, tilkoblet motor

Hastighed og belastning svarende til punkt 2.2.2.

| 2.2.3 | Type I |
| --- | --- |

2.2.3

Type I

| 3.4.2 | Type I |
| --- | --- |

3.4.2

Type I

| 2.3 | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

Sammenligningsprøvning med original del

| 2.4 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

| 3.5 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser) |
| --- | --- |

3.5

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)

Integritetsprøvning

Ingen køretøjsprøvning — brug dynamometerprøvning

| 4.1 | Bremseskiver |
| --- | --- |

4.1

Bremseskiver

| 4.1.1 | Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven |
| --- | --- |

4.1.1

Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

| 4.1.2 | Prøvning af bremseskiven ved høj belastning |
| --- | --- |

4.1.2

Prøvning af bremseskiven ved høj belastning

| 4.2 | Bremsetromler |
| --- | --- |

4.2

Bremsetromler

| 4.2.1 | Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle |
| --- | --- |

4.2.1

Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle

| 4.2.2 | Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning |
| --- | --- |

4.2.2

Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

Tabel A11/1B

Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3

| | Køretøjsprøvning | Alternativ dynamometerprøvning |
| --- | --- | --- |
| Ydelsesprøvning se regulativ nr. 13 | 2.2.1 | Type 0, frakoblet motor |

Køretøjsprøvning

Alternativ dynamometerprøvning

Ydelsesprøvning se regulativ nr. 13

2.2.1

Type 0, frakoblet motor

| 3.4.1 | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Type 0

| 2.2.3 | Type I |
| --- | --- |

2.2.3

Type I

| 3.4.2 | Type I |
| --- | --- |

3.4.2

Type I

| 2.2.4 | Type II |
| --- | --- |

2.2.4

Type II

| 3.4.3 | Type II |
| --- | --- |

3.4.3

Type II

| 2.3 | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

Sammenligningsprøvning med original del

| 2.4 | Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning foretaget på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4

Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning foretaget på de enkelte aksler)

| 3.5 | Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning foretaget på de enkelte hjulbremser) |
| --- | --- |

3.5

Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning foretaget på de enkelte hjulbremser)

Integritetsprøvning

Ingen køretøjsprøvning — brug dynamometerprøvning

| 4.1 | Bremseskiver |
| --- | --- |

4.1

Bremseskiver

| 4.1.1 | Termisk udmattelse |
| --- | --- |

4.1.1

Termisk udmattelse

| 4.1.2 | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |

4.1.2

Prøvning ved høj belastning

| 4.2 | Bremsetromler |
| --- | --- |

4.2

Bremsetromler

| 4.2.1 | Termisk udmattelse |
| --- | --- |

4.2.1

Termisk udmattelse

| 4.2.2 | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |

4.2.2

Prøvning ved høj belastning

2.   KONTROL AF KRAVENE TIL KØRETØJSPRØVNING

2.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (se definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ) for hvilken der ansøges om godkendelse af eller komponentrapport om en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, se bestemmelserne i regulativ nr. 13 eller 13-H.

Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertilhørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten.

Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte.

Der anvendes samme tilkøringsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.

2.2.   Driftsbremsesystem

2.2.1.   Type 0-bremseprøvninger, frakoblet motor, lastet køretøj

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.

2.2.2.   Type 0-bremseprøvninger, tilkoblet motor, ulastet og lastet køretøj

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3 (supplerende prøvning, køretøjsreaktion ved bremsning ved høj hastighed) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.

2.2.3.   Type I-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.1.

Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.2.

2.2.4.   Type II-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.6.

2.3.   Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

2.3.1.   Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.

2.3.2.   Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj

2.3.3.   Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.

2.4.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej med motoren frakoblet.

Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

2.4.1.   Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

2.4.1.1.   Med udskiftningsbremseskiven eller -tromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil til det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 3,5 m/s2 (M3, N2, N3), eller indtil det højeste styretryk eller bremsetryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet begyndelseshastigheden for prøvning af bremseskiver eller tromler på for- eller bagaksel er i overensstemmelse med nedenstående tabel:

Tabel A11/2.4.1.1

| Køretøjsklasse | Prøvningshastighed i km/h |
| --- | --- |
| Foraksel | Bagaksel |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Køretøjsklasse

Prøvningshastighed i km/h

Foraksel

Bagaksel

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

2.4.1.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

3.   INERTIDYNAMOMETERPRØVE

3.1.   Dynamometerudstyr

Under prøvning skal dynamometret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsemoment, bremsningsvarighed og bremseskivernes eller -tromlernes temperatur.

3.2.   Prøvningsbetingelser

3.2.1.   Inertidynamometrets svingmasse

Inertidynamometrets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:

I = m · rdyn
  2

hvor:

| I | = | rotationsinertien (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dækkets dynamiske rulleradius (m) |
| m | = | prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ. |

I

=

rotationsinertien (kgm2)

rdyn

=

dækkets dynamiske rulleradius (m)

m

=

prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.

3.2.1.1.   Dynamisk rulleradius

Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).

3.2.1.2.   Prøvningsmasse

Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:

| a) | Ved prøvning af forakslens bremseskiver og -tromler: | mveh | = | køretøjets maks. tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | antal foraksler |

a)

Ved prøvning af forakslens bremseskiver og -tromler:

Formula

mveh

=

køretøjets maks. tilladte totalmasse

nfront

=

antal foraksler

| b) | Ved prøvning af bagakslens bremseskiver og -tromler: | mveh | = | køretøjets maks. tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | antal bagaksler |

b)

Ved prøvning af bagakslens bremseskiver og -tromler:

Formula

mveh

=

køretøjets maks. tilladte totalmasse

nrear

=

antal bagaksler

Tabel A11/3.2.1.2

| Køretøjsklasse | Masseprocent m, der tages højde for |
| --- | --- |
| X-værdier (foraksel) | Y-værdier (bagaksel) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Køretøjsklasse

Masseprocent m, der tages højde for

X-værdier (foraksel)

Y-værdier (bagaksel)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

| c) | Ved prøvning af bremseskiver og -tromler for køretøjer med flere end 2 aksler:






  m = 0,55 maxle | maxle: akslens maks. teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- |

c)

Ved prøvning af bremseskiver og -tromler for køretøjer med flere end 2 aksler:

m = 0,55 maxle

maxle: akslens maks. teknisk tilladte totalmasse

3.2.2.   Dynamometrets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 80 km/h (M1, N1) eller 60 km/h (M2, M3, N2, N3) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.

3.2.3.   Køling

Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Prøvning udføres med et komplet hjul (fælg og dæk) monteret på den bevægelige del af bremsen på samme måde som på køretøjet (worst case).

Med hensyn til type I- og type II-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og -retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er vAir = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

3.2.3.2.   Prøvning uden fælg

Med hensyn til type I- og type II-prøverne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

3.2.4.   Præparering af bremsen

3.2.4.1.   Skivebremser

Prøvningen udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

3.2.4.2.   Tromlebremser

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuelt beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

3.3.   Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer

Tabel A11/3.3

| 1a. | For køretøjer i klasse M1, M2, N1

  Se proceduren for tilkøring (tilslidning), som er beskrevet i bilag 3, punkt 2.2.2.3 |
| --- | --- |
| 1b. | For køretøjer i klasse M3, N2, N3

  Tilkøring (tilslidning):
  100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
  Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis |
| 2. | Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 3. | Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 4. | Type I-bremseprøvning, se punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 5. | Tilkøring:
  10 bremsninger (skive) eller 20 bremsninger (tromle)
  Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis |
| 6. | Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 7. | Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.4 i dette bilag |
| 8. | Tilkøring: (som nr. 5) |
| 9. | Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 10. | Type II-bremseprøvning (hvis relevant), se punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 11. | Tilkøring: (som nr. 5) |
| | Trin 12-19 er frivillige (hvis aktivering ikke er tilstrækkelig) |
| 12. | Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 13. | Type I-bremseprøvning, se punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 14. | Tilkøring: (som nr. 5) |
| 15. | Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 16. | Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.4 i dette bilag |
| 17. | Tilkøring: (som nr. 5) |
| 18. | Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 19. | Tilkøring: (som nr. 5) |

1a.

For køretøjer i klasse M1, M2, N1

Se proceduren for tilkøring (tilslidning), som er beskrevet i bilag 3, punkt 2.2.2.3

1b.

For køretøjer i klasse M3, N2, N3

Tilkøring (tilslidning):

100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)

Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi = 60 km/h

dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis

2.

Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag

3.

Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.1 i dette bilag

4.

Type I-bremseprøvning, se punkt 3.4.2 i dette bilag

5.

Tilkøring:

10 bremsninger (skive) eller 20 bremsninger (tromle)

Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi = 60 km/h

dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis

6.

Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.1 i dette bilag

7.

Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.4 i dette bilag

8.

Tilkøring: (som nr. 5)

9.

Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag

10.

Type II-bremseprøvning (hvis relevant), se punkt 3.4.2 i dette bilag

11.

Tilkøring: (som nr. 5)

Trin 12-19 er frivillige (hvis aktivering ikke er tilstrækkelig)

12.

Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag

13.

Type I-bremseprøvning, se punkt 3.4.2 i dette bilag

14.

Tilkøring: (som nr. 5)

15.

Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag

16.

Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.4 i dette bilag

17.

Tilkøring: (som nr. 5)

18.

Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag

19.

Tilkøring: (som nr. 5)

3.4.   Driftsbremsesystem

3.4.1.   Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor)

Fra en rotationshastighed indledningsvis svarende til 100 km/h (M1/N1) eller 60 km/h (M2/M3/N2/N3) og en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning udføres tre bremsninger ved samme bremsecylindertryk, således at der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på den bremseafstand, der er ækvivalent med den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på mindst 6,43 m/s2 for køretøjer i klasse M1/N1 eller 5 m/s2 for køretøjer i klasse M2/M3/N2/N3.

I forbindelse med pneumatiske bremsesystemer må bremsecylindertrykket ikke overstige det tryk, der hele tiden er garanteret af køretøjstypens bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk), og bremseindgangsmomentet (C) må ikke overstige det maksimale teknisk tilladte bremseindgangsmoment (Cmax) ved anvendelse af det mindste bremsecylindertryk for køretøjstypen(-rne).

Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre ydelsen med kolde bremser.

3.4.1.1.   Rullemodstand

Rullemodstanden antages at svare til en deceleration på 0,1 m/s2.

3.4.2.   Type I-bremseprøvning

3.4.2.1.   Opvarmningsprocedure

3.4.2.1.1.   I henhold til køretøjsklasse foretages konsekutive nedbremsninger i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i nedenstående tabel. Hver bremsning skal udføres på en sådan måde, at der opnås en konstant deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på 3 m/s2.

Den første bremsning skal begynde ved en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C.

| Køretøjsklasse | v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt (sek.) | N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M2 | 80 % vmax ≤ 100 km/h | 0,5 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M3/N2/N3 | 80 % vmax ≤ 60 km/h | 0,5 v1 | 60 | 20 |

Køretøjsklasse

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt (sek.)

N

M1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M2

80 % vmax ≤ 100 km/h

0,5 v1

55

15

N1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M3/N2/N3

80 % vmax ≤ 60 km/h

0,5 v1

60

20

hvor:

| v1 | = | begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | sluthastighed efter bremsning |
| vmax | = | køretøjets maksimalhastighed |
| n | = | antal bremsninger |
| Δt | = | varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning. |

v1

=

begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning

v2

=

sluthastighed efter bremsning

vmax

=

køretøjets maksimalhastighed

n

=

antal bremsninger

Δt

=

varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning.

3.4.2.1.2.   Hvis bremser er udstyret med automatiske bremsejusteringsanordninger, skal justeringen af bremserne forud for den ovenfor nævnte type I-prøvning alt efter behov foretages ved anvendelse af følgende fremgangsmåde:

3.4.2.1.2.1.   I forbindelse med trykluftbremser justeres bremserne på en sådan måde, at den automatiske bremsejusteringsanordning kan træde i funktion. I dette øjemed justeres stempelvandringen til:

s0 ≥ 1,1 · sre-adjust

(dog ikke over en af fabrikanten angivet maksimalværdi)

hvor:

| sre-adjust | er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere på bremsens spillerum, når trykket i bremsecylinderen er 15 % af bremsesystemets driftstryk, dog mindst 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere på bremsens spillerum, når trykket i bremsecylinderen er 15 % af bremsesystemets driftstryk, dog mindst 100 kPa.

Hvis den tekniske tjeneste er enig i, at det ikke er praktisk muligt at måle stempelvandringen, fastsættes startværdien efter aftale med den tekniske tjeneste.

Fra ovennævnte udgangspunkt aktiveres bremsen 50 gange med et bremsetryk på 30 % af bremsesystemets driftstryk, dog mindst 200 kPa. Derefter aktiveres bremsen én gang med et tryk på ≥ 650 kPa.

3.4.2.1.2.2.   For hydrauliske skivebremser anses forskrifter med hensyn til indstilling ikke for påkrævede.

3.4.2.1.2.3.   I forbindelse med hydrauliske tromlebremser justeres bremserne som specificeret af fabrikanten.

3.4.2.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne for hastighed og tryk anvendt i type 0-prøvningen.

For køretøjer i klasse M1 og N1, må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) ikke være mindre end 75 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 4,8 m/s2.

For køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3, må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) ikke være mindre end 60 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 4 m/s2.

3.4.2.3.   Friløbsprøvning

I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning afkøles bremserne efter prøvningerne i punkt 3.4.2.2 ovenfor til en temperatur, der er repræsentativ for en kold bremse (dvs. ≤ 100 °C), og det kontrolleres, at bremsen tillader friløb, idet den skal opfylde én af følgende betingelser:

| a) | Skiven eller tromlen kan dreje frit rundt (dvs. kan drejes rundt med hånden). |
| --- | --- |

a)

Skiven eller tromlen kan dreje frit rundt (dvs. kan drejes rundt med hånden).

| b) | Når skiven eller tromlen drejes med en rotationshastighed svarende til en konstant hastighed v = 60 km/h og med ikke-aktiverede bremser, må de asymptotiske temperaturer ikke overstige en temperaturstigning på 80 °C i tromle/skive. |
| --- | --- |

b)

Når skiven eller tromlen drejes med en rotationshastighed svarende til en konstant hastighed v = 60 km/h og med ikke-aktiverede bremser, må de asymptotiske temperaturer ikke overstige en temperaturstigning på 80 °C i tromle/skive.

3.4.3.   Type II-bremseprøvning

3.4.3.1.   Opvarmningsprocedure

3.4.3.1.1.   Bremserne opvarmes fra en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C ved under en konstant rotationshastighed svarende til 30 km/h at påføre dem et konstant bremsemoment svarende til en deceleration, på 0,15 m/s2, undtaget rullemodstand, i en periode på 12 minutter.

3.4.3.1.2.   I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning skal bremserne inden ovennævnte type II-prøvning indstilles efter fremgangsmåden i dette bilags punkt 3.4.2.1.2.

3.4.3.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne for hastighed og bremsecylindertryk anvendt ved type 0-prøvningen.

Med den opvarmede bremse må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag), ikke være mindre end 3,75 m/s2.

3.4.3.3.   Friløbsprøvning

Se punkt 3.4.2.3 i dette bilag.

3.4.4.   Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor)

I stedet for type 0-prøvningen med tilkoblet motor kan det med henblik på anvendelsen af dette regulativ accepteres, at der udføres en prøvning til simulering af belæsset stand (se punkt 3.2 i dette bilag).

| Køretøjsklasse | Begyndelseshastighed — v1 (km/h) |
| --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| M2 | 100 km/h |
| M3 | 90 km/h |
| N1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| N2 | 100 km/h |
| N3 | 90 km/h |

Køretøjsklasse

Begyndelseshastighed — v1 (km/h)

M1

80 % vmax ≤ 160 km/h

M2

100 km/h

M3

90 km/h

N1

80 % vmax ≤ 160 km/h

N2

100 km/h

N3

90 km/h

hvor:

| v1 | = | begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning |
| --- | --- | --- |
| vmax | = | køretøjets maksimalhastighed |

v1

=

begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning

vmax

=

køretøjets maksimalhastighed

Fra en rotationshastighed indledningsvis svarende til køretøjshastighederne i tabellen ovenfor og en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning udføres tre bremsninger ved samme cylindertryk, således at der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på den bremseafstand, der er ækvivalent med den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på mindst 5,76 m/s2 for køretøjer i klasse M1 og N1 eller 4 m/s2 for køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3.

Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre bremsevirkningen med kolde bremser.

3.5.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

3.5.1.   Med udskiftningsbremsen/udskiftningstromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen op til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 5 m/s2 (M3, N2, N3). Styretrykket eller bremsetrykket må ikke overstige det højest tilladte styretryk eller bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjets bremsesystem, f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.

3.5.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

3.5.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens slutning (trin 9 eller 18) kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

4.   INTEGRITETSPRØVNING VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).

Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).

Bremsen bør monteres på dynamometret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).

Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være det ens ved alle prøvninger.

Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til vair = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

4.1.   Bremseskiver

4.1.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.1.1.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.1.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

De nye bremsebelægninger og den nye skive, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og være tilkørt (tilslidt) efter metoden i bilag 3, punkt 2.2.2.3. Hvis nye bremsebelægninger er nødvendige for at gennemføre prøvningen, skal de tilkøres (tilslides) efter samme procedure:

Tabel A11/4.1.1.1.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | M1/N1 |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Bremsningsinterval (= ttotal) | 70 sek. |
| Antal bremsninger pr. cyklus | 2 |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 5,0 m/s2 |
| Samlet antal bremsningscyklusser | 100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3) |
| Bremsninger | |
| fra | vmax |
| til | 20 km/h |
| Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus | ≤ 100 °C |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Køretøjsklasser

M1/N1

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Bremsningsinterval (= ttotal)

70 sek.

Antal bremsninger pr. cyklus

2

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

5,0 m/s2

Samlet antal bremsningscyklusser

100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3)

Bremsninger

fra

vmax

til

20 km/h

Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus

≤ 100 °C

hvor:

| vmax | den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse |
| --- | --- |
| tbra | den faktiske bremsningsperiode under aktivering af bremsen |
| tacc | den mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft |
| trest | hvileperiode |
| ttotal | bremsningsinterval (tbra + tacc + trest) |

vmax

den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse

tbra

den faktiske bremsningsperiode under aktivering af bremsen

tacc

den mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft

trest

hvileperiode

ttotal

bremsningsinterval (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.1.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3

4.1.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

4.1.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.1.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.

Tabel A11/4.1.1.2.1.1

| Skivens udvendige diameter | Prøvningsparameter | Prøvningsparameter | Eksempel på udstyr |
| --- | --- | --- | --- |
| | Prøvningsmasse m [kg] | rdyn [m] | »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse |
| 320-350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351-390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391-440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Skivens udvendige diameter

Prøvningsparameter

Prøvningsparameter

Eksempel på udstyr

Prøvningsmasse m [kg]

rdyn [m]

»Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse

320-350

3 100

0,386

17,5′′

351-390

4 500

0,445

19,5′′

391-440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Tabel A11/4.1.1.2.2

| Tilkøringsprocedure | 100 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 30 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur) |
| --- | --- |
| 1. | Konditioneret bremsning |

Tilkøringsprocedure

100 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)

1.

Konditioneret bremsning

10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C

| 2. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

2.

Bremsning ved høj hastighed

2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h

dm 3 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C

| 3. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

3.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 4. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

4.

Bremsning ved høj hastighed

Se prøvningstrin 2

| 5. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

5.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 6. | Kontinuerlig bremsning 1) |
| --- | --- |

6.

Kontinuerlig bremsning 1)

5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2

Bremsningsperiode 60 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 7. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

7.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 8. | Kontinuerlig bremsning 2) |
| --- | --- |

8.

Kontinuerlig bremsning 2)

5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2

Bremsningsperiode 40 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 9. | Trin 1-8 gentages: |
| --- | --- |

9.

Trin 1-8 gentages:

9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se punkt 4.1.1.2.3.

| dm | afstandsrelateret middeldeceleration. |
| --- | --- |

dm

afstandsrelateret middeldeceleration.

4.1.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsringens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsringens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.   Prøvning af bremseskiven ved høj belastning

I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremseskive eller på samme bremseskive, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag).

Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny skive og en original bremsekaliber til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.1.2.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.1.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.1.1 ovenfor.

4.1.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

De nye bremsebelægninger og den nye skive, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og være tilkørt (tilslidt) efter metoden i bilag 3, punkt 2.2.2.3. Hvis nye bremsebelægninger er nødvendige for at gennemføre prøvningen, skal de tilkøres (tilslides) efter samme procedure:

Tabel A11/4.1.2.1.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | M1/N1 |
| Bremsningstype | Enkeltbremsninger |
| Antal bremsninger | 70 |
| Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse | ≤ 100 °C |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bremsninger | |
| fra | vmax |
| til | 10 km/h |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Køretøjsklasser

M1/N1

Bremsningstype

Enkeltbremsninger

Antal bremsninger

70

Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse

≤ 100 °C

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bremsninger

fra

vmax

til

10 km/h

Hvor den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax er den, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.

4.1.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 70 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 70 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3

4.1.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.2.1 ovenfor.

4.1.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Tilkøring i overensstemmelse med tabel A11/4.1.1.2.2.

Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment på 90 % af det maksimalt tilladte bremsemoment på den pågældende bremsekaliber.

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskivens ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.   Bremsetromler

4.2.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuelt beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

4.2.1.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.2.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Kravene vedrørende termisk udmattelse for bremsetromler dækkes gennem prøvningerne ved høj belastning i punkt 4.2.2.1.2.

4.2.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Jf. punkt 4.2.2.1.3.

4.2.1.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3

4.2.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

4.2.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.2.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.

Tabel A11/4.2.1.2.1.1

| Indvendig tromlediameter
  [mm] | Belægningens bredde | Typisk fælgdiameter |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130-190 mm | > 190 mm |
| Prøvningsmasse [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse [kg] | Dækradius
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330-390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391-430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Indvendig tromlediameter

[mm]

Belægningens bredde

Typisk fælgdiameter

< 130 mm

130-190 mm

> 190 mm

Prøvningsmasse [kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse [kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse [kg]

Dækradius

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330-390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391-430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Tabel A11/4.2.1.2.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Tilkøringsprocedure | 200 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 5 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
  Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt. |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning. |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| til | 80 km/h |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til punkt 3.2.3. | Tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Tilkøringsprocedure

200 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 5 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)

Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

til

80 km/h

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til punkt 3.2.3.

Tilladt

4.2.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er værre end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrivning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrivning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.2.   Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremsetromle eller på samme bremsetromle, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag).

Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny tromle og en original bremse til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.2.2.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.2.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.1.1.1 ovenfor.

4.2.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Denne prøvning omfatter også kravene til termisk udmattelsesprøvning (se punkt 4.2.1.1.2)

Prøvningen udføres efter følgende tabel:

Tabel A11/4.2.2.1.2

| Tilkøringsprocedure | Der foretages 100 konsekutive bremsninger ved v1 = 80 km/h og v2 = 10 km/h og en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C.
  Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 1,5 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.
  Tilkøringen fortsættes, indtil der opnås mindst 80 % kontakt mellem belægning og tromle. |
| --- | --- |
| Prøvningskrav | Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning |
| Bremsningstype | Enkeltbremsninger |
| Antal bremsninger | 100 |
| Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse | ≤ 100 °C |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bremsninger | |
| fra | vmax |
| til | 10 km/h |

Tilkøringsprocedure

Der foretages 100 konsekutive bremsninger ved v1 = 80 km/h og v2 = 10 km/h og en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C.

Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 1,5 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.

Tilkøringen fortsættes, indtil der opnås mindst 80 % kontakt mellem belægning og tromle.

Prøvningskrav

Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

Bremsningstype

Enkeltbremsninger

Antal bremsninger

100

Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse

≤ 100 °C

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bremsninger

fra

vmax

til

10 km/h

Hvor den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax er den, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.

4.2.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 100 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 100 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrivning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrivning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.2.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3

4.2.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.

4.2.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Tabel A11/4.2.2.2.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Tilkøringsprocedure | 200 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 5 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
  Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt. |
| Samlet antal bremsninger | 150 |
| Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 100 °C |
| Bremsninger | |
| fra | 60 km/h |
| til | ≤ 5 km/h |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 6 m/s2 |
| Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag) | Tilladt |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Tilkøringsprocedure

200 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 5 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)

Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.

Samlet antal bremsninger

150

Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 100 °C

Bremsninger

fra

60 km/h

til

≤ 5 km/h

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

6 m/s2

Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag)

Tilladt

4.2.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.

Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

---

(1)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

(2)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

---

BILAG 12

KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE O

1.   PRØVNINGSOVERSIGT

For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:

Tabel A12/1A

Køretøjer i klasse O1, O2 og O3

| Prøvning på bane | Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane) |
| --- | --- |
| 2.2.1 | Type 0 |

Prøvning på bane

Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)

2.2.1

Type 0

| 3.4.1 | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Type 0

| 2.2.2 | Type I |
| --- | --- |

2.2.2

Type I

| 3.4.2 | Type I |
| --- | --- |

3.4.2

Type I

| 2.3 | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

| 2.4 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

| 3.5 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

3.5

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

Tabel A12/1B

Køretøjer i klasse O4

| Prøvning på bane | Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane) |
| --- | --- |
| 2.2.1 | Type 0 |

Prøvning på bane

Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)

2.2.1

Type 0

| 3.4.1 | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Type 0

| 2.2.3 | Type III |
| --- | --- |

2.2.3

Type III

| 3.4.3 | Type III |
| --- | --- |

3.4.3

Type III

| 2.3 | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

| 2.4 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

| 3.5 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

3.5

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

2.   KONTROL AF KRAVENE TIL KØRETØJSPRØVNING

2.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ), for hvilken der ansøges om godkendelse eller komponentrapport af en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 13.

Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertil hørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten. Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte. Der anvendes samme tilkøringsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.

2.2.   Driftsbremsesystem

2.2.1.   Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.4

2.2.2.   Type I-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2

Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3.

2.2.3.   Type III-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.

2.3.   Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

2.3.1.   Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.

2.3.2.   Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj

2.3.3.   Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 og 3.2, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.

2.4.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej.

Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

2.4.1.   Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

2.4.1.1.   Med udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen udføres mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller indtil det højeste styretryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet begyndelseshastigheden i forbindelse med prøvningen er 45 km/h:

Før hver bremsning skal tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

2.4.1.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

3.   INERTIDYNAMOMETERPRØVE

3.1.   Dynamometerudstyr

Under prøvning skal dynamometret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter påbegyndelse af bremsning, bremsemoment, bremsningsperiode og bremsetromlens temperatur.

3.2.   Prøvningsbetingelser

3.2.1.   Inertidynamometrets svingmasse

Inertidynamometrets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:

I = m · rdyn
  2

hvor:

| I | = | rotationsinertien (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dækkets dynamiske rulleradius (m) |
| m | = | prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ. |

I

=

rotationsinertien (kgm2)

rdyn

=

dækkets dynamiske rulleradius (m)

m

=

prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.

3.2.1.1.   Dynamisk rulleradius

Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).

3.2.1.2.   Prøvningsmasse

Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:

| m = 0,55 maxle | maxle: akslens maks. teknisk tilladte totalmasse |
| --- | --- |

m = 0,55 maxle

maxle: akslens maks. teknisk tilladte totalmasse

3.2.2.   Dynamometrets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 40 eller 60 km/h (afhængigt af prøvetype) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.

3.2.3.   Køling

Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Prøvning med et komplet hjul i henhold til regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.2.2.

Med hensyn til type I- og type III-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og -retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er vAir = 33 v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

3.2.3.2.   Prøvning uden fælg

Med hensyn til type I- og type II-prøvningerne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

3.2.4.   Præparering af bremsen

3.2.4.1.   Skivebremser

Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

3.2.4.2.   Tromlebremser

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

3.3.   Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer

Tabel A12/3.3

| 1. | Kold tilkøring (kold tilslidning):
  100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
  Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis |
| --- | --- |
| 2. | Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 3. | Varm tilkøring (varm tilslidning):
  Der foretages 30 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 C. Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 3 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning. |
| 4. | Tilkøring:
  30 bremsninger
  Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis |
| 5. | Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 6. | Type I-bremseprøvning (for O2/O3), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 7. | Tilkøring: (som nr. 4) |
| 8. | Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 9. | Type III-bremseprøvning (for O4), jf. punkt 3.4.3 i dette bilag |
| 10. | Tilkøring: (som nr. 4) |

1.

Kold tilkøring (kold tilslidning):

100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)

Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi = 60 km/h

dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis

2.

Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag

3.

Varm tilkøring (varm tilslidning):

Der foretages 30 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 C. Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 3 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.

4.

Tilkøring:

30 bremsninger

Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi = 60 km/h

dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis

5.

Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag

6.

Type I-bremseprøvning (for O2/O3), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag

7.

Tilkøring: (som nr. 4)

8.

Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag

9.

Type III-bremseprøvning (for O4), jf. punkt 3.4.3 i dette bilag

10.

Tilkøring: (som nr. 4)

3.4.   Driftsbremsesystem

3.4.1.   Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj

Med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning og fra en indledende rotationshastighed svarende til 40 km/h ved type I- eller 60 km/h ved type III, udføres tre bremsninger med samme bremsecylindertryk, således at der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et gennemsnitlig bremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) for mindst 5 m/s2.

Bremsecylindertrykket må ikke overstige 650 kPa.

Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre ydelsen med kolde bremser.

3.4.1.1.   Rullemodstand

Rullemodstanden antages at svare til en deceleration på 0,1 m/s2.

3.4.2.   Type I-bremseprøvning (Downhill test)

3.4.2.1.   Opvarmningsprocedure

Bremserne opvarmes fra en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C ved under en konstant rotationshastighed svarende 40 km/h at påføre dem et konstant bremsemoment svarende til en deceleration, på 0,7 m/s2, inklusive rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) i en periode på 153 sekunder.

3.4.2.1.4.   I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning skal bremserne inden ovennævnte type I-prøvning indstilles efter fremgangsmåden i dette bilags punkt 3.4.3.1.2.

3.4.2.2.   Bremsevirkning med varme bremser

3.4.2.2.1.   Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles ved 40 km/h med det samme bremsecylindertryk, som blev brugt ved type 0-prøvningen ved 40 km/h.

Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) må ikke være mindre end 60 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 3,6 m/s2.

3.4.2.3.   Friløbsprøvning

I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning afkøles bremserne efter prøvningerne i punkt 3.4.2.2 til en temperatur, der er repræsentativ for en kold bremse (dvs. ≤ 100 °C), og det kontrolleres, at bremsen tillader friløb, idet den skal opfylde én af følgende betingelser:

| a) | Skiven eller tromlen kan dreje frit rundt (dvs. kan drejes rundt med hånden). |
| --- | --- |

a)

Skiven eller tromlen kan dreje frit rundt (dvs. kan drejes rundt med hånden).

| b) | Når skiven eller tromlen drejes uden køling med en rotationshastighed svarende til en konstant hastighed v = 60 km/h og med ikke-aktiverede bremser, må de asymptotiske temperaturer ikke overstige en temperaturstigning på 80 °C i tromle/skive. |
| --- | --- |

b)

Når skiven eller tromlen drejes uden køling med en rotationshastighed svarende til en konstant hastighed v = 60 km/h og med ikke-aktiverede bremser, må de asymptotiske temperaturer ikke overstige en temperaturstigning på 80 °C i tromle/skive.

3.4.3.   Type III-prøvning (fadingprøvning for køretøjer i klasse O4)

3.4.3.1.   Opvarmningsprocedure

3.4.3.1.1.   Der foretages konsekutive nedbremsninger i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i nedenstående tabel. Første bremsning udføres ved en bremsetemperatur på ≤ 100 °C på en sådan måde, at der opnås en konstant deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et konstant ækvivalent bremsemoment svarende til en deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på 3 m/s2. Gennemsnitsværdien af det bremsecylindertryk, der anvendes til at aktivere bremsen ved første bremsning bør opretholdes ved alle efterfølgende bremsninger i resten af prøvningen.

| Køretøjsklasse | Betingelser |
| --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [sek.] | n |
| O4 | 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

Køretøjsklasse

Betingelser

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [sek.]

n

O4

60

1/2 v1

60

20

hvor:

| v1 | = | begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | sluthastighed efter bremsning |
| n | = | antal bremsninger |
| Δt | = | varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning. |

v1

=

begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning

v2

=

sluthastighed efter bremsning

n

=

antal bremsninger

Δt

=

varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning.

3.4.3.1.2.   Hvis bremser er udstyret med automatiske bremsejusteringsanordninger, skal justeringen af bremserne forud for den ovenfor nævnte type III-prøvning alt efter behov foretages ved anvendelse af følgende fremgangsmåde:

| 3.4.3.1.2.1. | I forbindelse med trykluftbremser justeres bremserne på en sådan måde, at den automatiske bremsejusteringsanordning kan træde i funktion. I dette øjemed justeres stempelvandringen til s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (dog ikke over en af fabrikanten anbefalet maksimalværdi):
  hvor:






  sre-adjust | er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere på bremsens spillerum, når trykket i bremsecylinderen 100 kPa. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.2.1.

I forbindelse med trykluftbremser justeres bremserne på en sådan måde, at den automatiske bremsejusteringsanordning kan træde i funktion. I dette øjemed justeres stempelvandringen til s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (dog ikke over en af fabrikanten anbefalet maksimalværdi):

hvor:

sre-adjust

er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere på bremsens spillerum, når trykket i bremsecylinderen 100 kPa.

Hvis den tekniske tjeneste er enig i, at det ikke er praktisk muligt at måle stempelvandringen, fastsættes startværdien efter aftale med den tekniske tjeneste.

Fra ovennævnte udgangspunkt aktiveres bremsen 50 gange med et bremsetryk på 200 kPa. Derefter aktiveres bremsen én gang med et tryk på ≥ 650 kPa.

| 3.4.3.1.2.2. | For hydrauliske skivebremser anses forskrifter med hensyn til indstilling ikke for påkrævede. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.2.

For hydrauliske skivebremser anses forskrifter med hensyn til indstilling ikke for påkrævede.

| 3.4.3.1.2.3. | I forbindelse med hydrauliske tromlebremser justeres bremserne som specificeret af fabrikanten. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.3.

I forbindelse med hydrauliske tromlebremser justeres bremserne som specificeret af fabrikanten.

3.4.3.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles ved en rotationshastighed svarende til 60 km/h med det samme bremsecylindertryk, som blev brugt ved type 0-prøvningen ved 60 km/h.

Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) må ikke være mindre end 60 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 4,0 m/s2.

3.4.3.3.   Friløbsprøvning

Jf. punkt 3.4.2.3.

3.5.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)

3.5.1.   Prøvningen udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 19, punkt 4.4.3.1 til 4.4.3.4.

3.5.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

3.5.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens trin 2 kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

4.   INTEGRITETSPRØVNING VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).

Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).

Bremsen bør monteres på dynamometret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).

Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være det ens ved alle prøvninger.

Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til:

vair = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

4.1.   Bremseskiver

4.1.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

4.1.1.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

4.1.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Tabel A12/4.1.1.1.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | O1/O2 |
| Tilkøringsprocedure | 100 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 30 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur) |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Bremsningsinterval (= ttotal) | 70 sek. |
| Antal bremsninger pr. cyklus | 2 |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 5,0 m/s2 |
| Samlet antal bremsningscyklusser | 100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3) |
| Bremsninger | |
| fra | 80 km/h |
| til | 20 km/h |
| Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus | ≤ 100 °C |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Køretøjsklasser

O1/O2

Tilkøringsprocedure

100 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Bremsningsinterval (= ttotal)

70 sek.

Antal bremsninger pr. cyklus

2

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

5,0 m/s2

Samlet antal bremsningscyklusser

100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3)

Bremsninger

fra

80 km/h

til

20 km/h

Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus

≤ 100 °C

hvor:

| vmax | = | konstruktivt bestemt maksimalhastighed (ved anvendelsesbetingelserne) |
| --- | --- | --- |
| tbra | = | den faktiske bremsningsperiode under aktivering af bremsen |
| tacc | = | den mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft |
| trest | = | hvileperiode |
| ttotal | = | bremsningsinterval (tbra + tacc + trest) |

vmax

=

konstruktivt bestemt maksimalhastighed (ved anvendelsesbetingelserne)

tbra

=

den faktiske bremsningsperiode under aktivering af bremsen

tacc

=

den mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft

trest

=

hvileperiode

ttotal

=

bremsningsinterval (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.1.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.1.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

4.1.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.1.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.

Tabel A12/4.1.1.2.1.1

| Skivens udvendige diameter | Prøvningsparameter | Prøvningsparameter | Eksempel på udstyr |
| --- | --- | --- | --- |
| Prøvningsmasse m [kg] | rdyn [m] | »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse |
| 320-350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351-390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391-440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Skivens udvendige diameter

Prøvningsparameter

Prøvningsparameter

Eksempel på udstyr

Prøvningsmasse m [kg]

rdyn [m]

»Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse

320-350

3 100

0,386

17,5′′

351-390

4 500

0,445

19,5′′

391-440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Tabel A12/4.1.1.2.2

| Tilkøringsprocedure | 100 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 30 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur) |
| --- | --- |
| 1. | Konditioneret bremsning |

Tilkøringsprocedure

100 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)

1.

Konditioneret bremsning

10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C

| 2. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

2.

Bremsning ved høj hastighed

2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h

dm = 3 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C

| 3. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

3.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 4. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

4.

Bremsning ved høj hastighed

Se prøvningstrin 2

| 5. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

5.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 6. | Kontinuerlig bremsning 1) |
| --- | --- |

6.

Kontinuerlig bremsning 1)

5 bremsninger

ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2

Bremsningsperiode 60 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 7. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

7.

Konditioneret bremsning

se prøvningstrin 1

| 8. | Kontinuerlig bremsning 2) |
| --- | --- |

8.

Kontinuerlig bremsning 2)

5 bremsninger

ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2

Bremsningsperiode 40 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 9. | Trin 1-8 gentages: |
| --- | --- |

9.

Trin 1-8 gentages:

9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se punkt 4.1.1.2.3.

| dm | afstandsrelateret middeldeceleration. |
| --- | --- |

dm

afstandsrelateret middeldeceleration.

4.1.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.   Prøvning af bremseskiven ved høj belastning

I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremseskive eller på samme bremseskive, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag).

Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny skive og en original bremsekaliber til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.1.2.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

De nye bremsebelægninger og den nye skive, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og være tilkørt (tilslidt) efter metoden i bilag 3, punkt 2.2.2.3. Hvis nye bremsebelægninger er nødvendige for at gennemføre prøvningen, skal de tilkøres (tilslides) efter samme procedure:

4.1.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.1.1 ovenfor.

4.1.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen udføres efter følgende tabel:

Tabel A12/4.1.2.1.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | O1/O2 |
| Bremsningstype | Enkeltbremsninger |
| Antal bremsninger | 70 |
| Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse | ≤ 100 °C |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bremsninger | |
| fra | 80 |
| til | 10 km/h |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Køretøjsklasser

O1/O2

Bremsningstype

Enkeltbremsninger

Antal bremsninger

70

Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse

≤ 100 °C

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bremsninger

fra

80

til

10 km/h

4.1.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 70 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 70 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladerne, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladerne, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.1.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.2.1 ovenfor.

4.1.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Tilkøring i overensstemmelse med tabel A12/4.1.1.2.2.

Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment på 90 % af det maksimalt tilladte bremsemoment på den pågældende bremsekaliber.

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskiven ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger. Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

Tabel A12/4.2.1.1.2 4.1.2.2.3

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Tilkøringsprocedure | 200 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 5 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: £ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
  Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt. |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning. |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| til | 80 km/h |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til punkt 3.2.3 | Tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Tilkøringsprocedure

200 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 5 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: £ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)

Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

til

80 km/h

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til punkt 3.2.3

Tilladt

4.2.   Bremsetromler

4.2.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuelt beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

4.2.1.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

4.2.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

4.2.1.1.1.1.   Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på ≤ 1 200 kg

Ikke relevant.

4.2.1.1.1.2.   Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på > 1 200 kg

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Tabel A12/4.2.1.1.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se 4.2.1.1.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning. |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| til | 80 km/h |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til 3.2.3 | tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se 4.2.1.1.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

til

80 km/h

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til 3.2.3

tilladt

4.2.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrivning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrivning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.1.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.2.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

4.2.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.2.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.

Tabel A12/4.2.1.2.1.1

| Indvendig tromlediameter
  [mm] | Belægningens bredde | Typisk fælgdiameter |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130-190 mm | > 190 mm |
| Prøvningsmasse [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse [kg] | Dækradius
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330-390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391-430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Indvendig tromlediameter

[mm]

Belægningens bredde

Typisk fælgdiameter

< 130 mm

130-190 mm

> 190 mm

Prøvningsmasse [kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse [kg]

Dækradius

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330-390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391-430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Tabel A12/4.2.1.2.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning. |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| til | 80 km/h |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til punkt 3.2.3. | tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

til

80 km/h

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til punkt 3.2.3.

tilladt

4.2.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er værre end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrivning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrivning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.2.   Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremsetromle eller på samme bremsetromle, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag). I begge tilfælde bør bremsebelægningsenheder, der bruges til prøvningen, godkendes i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 og tilslides efter tromlen i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 4.2.2.2.2 i dette bilag. Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at dette er nødvendigt.

Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny tromle og en original bremse til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt). Tilkøringen bør være i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 4.2.2.2.2 i dette bilag. Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at dette er nødvendigt.

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.2.2.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

4.2.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.2.2.2 nedenfor.

4.2.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.2.2.3 nedenfor.

4.2.2.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.2.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.

4.2.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Tabel A12/4.2.2.2.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Tilkøringsprocedure | 200 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 5 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
  Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt. |
| Bremsningstype | Nedbremsning til under 5 km/h |
| Samlet antal bremsninger | 150 |
| Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 100 °C |
| Bremsninger | |
| fra | 60 km/h |
| til | 0 km/h |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 6 m/s2 |
| Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag) | Tilladt |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Tilkøringsprocedure

200 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 5 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)

Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.

Bremsningstype

Nedbremsning til under 5 km/h

Samlet antal bremsninger

150

Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 100 °C

Bremsninger

fra

60 km/h

til

0 km/h

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

6 m/s2

Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag)

Tilladt

4.2.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.

Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

---

(1)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

(2)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

---

BILAG 13

MODEL FOR PRØVNINGSRAPPORT VEDRØRENDE EN UDSKIFTNINGSBREMSESKIVE/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLE

Prøvningsrapport nr. ... vedrørende godkendelse af udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90

1.   Generel teknisk beskrivelse af en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (1)

1.1.   Ansøger (navn og adresse): ...

1.2.   Fabrikant (navn og adresse): ...

1.3.   Handelsnavn: ...

1.4.   Kategori udskiftningsskive/udskiftningstromle: Original/identisk/tilsvarende Udskiftelig (1)

1.5.   Type skive/tromle (1): ...

1.6.   Mærkning:

| | Identifikation | Mærkets anbringelsessted: | Mærkningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Fabrikantens navn eller firmanavn: | | | |
| Godkendelsesnr. | E2-90R02 Cxxxx/åååå | | |
| xxxx => Typenr.
  yyyy => Variantnr. | | |
| Delnummer | | | |
| Sporbarhedsangivelse | | | |
| Minimumstykkelse (skive)/maks. indvendig diameter (tromle) (1) | | | |

Identifikation

Mærkets anbringelsessted:

Mærkningsmetode

Fabrikantens navn eller firmanavn:

Godkendelsesnr.

E2-90R02 Cxxxx/åååå

xxxx => Typenr.

yyyy => Variantnr.

Delnummer

Sporbarhedsangivelse

Minimumstykkelse (skive)/maks. indvendig diameter (tromle) (1)

1.7.   Materiale

1.7.1.   Materialegruppe: ...

1.7.2.   Materialeundergruppe (2): ...

1.8.   Anvendelsessegment

Med mindst følgende oplysninger:

| Del |
| --- |
| Udskiftningsdel | Original del |
| Variant | komponentnummer | komponentnummer | Identifikationskode |
| | | | |

Del

Udskiftningsdel

Original del

Variant

komponentnummer

komponentnummer

Identifikationskode

| Motorkøretøj (2) |
| --- |
| Fabrikat | Køretøjstype | Handelsnavn | Maks. bruttovægt | Maksimal hastighed | Produktionsår |
| | | | | | |

Motorkøretøj (2)

Fabrikat

Køretøjstype

Handelsnavn

Maks. bruttovægt

Maksimal hastighed

Produktionsår

| Aksel til påhængskøretøj (2) |
| --- |
| Fabrikat | Akseltype | Handelsnavn | Maksimalt akseltryk | Dækkets dynamiske radius
  (største/mindste) | |
| | | | | | |

Aksel til påhængskøretøj (2)

Fabrikat

Akseltype

Handelsnavn

Maksimalt akseltryk

Dækkets dynamiske radius

(største/mindste)

| Bremse |
| --- |
| Stilling | Kaliber (2) | Dimensioner | Konstruktionstype |
| Foraksel | Bagaksel |
| | | | | |

Bremse

Stilling

Kaliber (2)

Dimensioner

Konstruktionstype

Foraksel

Bagaksel

1.9.   Yderligere oplysninger (2)

2.   Testgrupper

2.1.   Dimensioner pr. testgruppe

2.1.1.   Udvendig (skive)/indvendig (tromle) (1) diameter: ...

2.1.2.   Tykkelse (skive)/bremsebakkens bredde (tromle) (1): ...

2.2.   Højeste andel kinetisk energi pr. testgruppe i henhold til punkt 5.3.6 i regulativ nr. 90

Formula

2.3.   Skivemateriale/tromlemateriale (1) pr. testgruppe: ...

3.   Tekniske data for prøvninger fordelt på testgruppe

3.1.   Køretøjsprøvning

3.1.1.   Data for prøvekøretøjet

3.1.1.1.   Køretøjets klasse: ...

3.1.1.2.   Køretøjsfabrikant: ...

3.1.1.3.   Køretøjets fabrikat: ...

3.1.1.4.   Køretøjstype og handelsbetegnelse: ...

3.1.1.5.   Køretøjets identifikationsnummer: ...

3.1.1.6.   Køretøjets typegodkendelsesnr.: ...

3.1.1.7.   Køretøjets motoreffekt: ...

3.1.1.8.   Hastighed:

Køretøjets tophastighed vmax: ...

3.1.1.9.   Dæk: ...

3.1.1.10.   Bremsekredsløbets konfiguration/layout: ...

3.1.1.11.   Prøvningsmasser

Aksel 1: ...

Aksel 2: ...

Aksel...: ...

3.1.1.12.   Bremse:

| 3.1.1.12.1. | Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1):
  Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...
  Testgruppe: ...
  Komponentnummer; ...
  Udskiftningsdelens masse: ...
  Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...
  Radius re, effektiv: ...
  Friktionsoverfladens bredde: ...
  Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.1.

Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1):

Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...

Testgruppe: ...

Komponentnummer; ...

Udskiftningsdelens masse: ...

Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...

Radius re, effektiv: ...

Friktionsoverfladens bredde: ...

Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...

| 3.1.1.12.2. | Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)
  Fabrikant: ...
  Type: ...
  Variant:
  Komponentnummer: ...
  Fremstillingsmetode: ...
  diameter for stempel/hjulcylinder (2): ...
  Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e ved bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...
  Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk(hydraulisk) (1): ...
  Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...
  Maksimalt bremsemoment: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.2.

Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)

Fabrikant: ...

Type: ...

Variant:

Komponentnummer: ...

Fremstillingsmetode: ...

diameter for stempel/hjulcylinder (2): ...

Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e ved bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...

Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk(hydraulisk) (1): ...

Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...

Maksimalt bremsemoment: ...

| 3.1.1.12.3. | Bremseklods/bremsebelægning (1)
  Fabrikant: ...
  Fabrikat: ...
  Type: ...
  Godkendelsesnummer (2): ...
  Identifikation (f.eks. komponentnummer): ...
  Effektivt overfladeområde: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.3.

Bremseklods/bremsebelægning (1)

Fabrikant: ...

Fabrikat: ...

Type: ...

Godkendelsesnummer (2): ...

Identifikation (f.eks. komponentnummer): ...

Effektivt overfladeområde: ...

3.1.2.   Prøvningsudstyr

3.1.2.1.   Deceleration: ...

3.1.2.2.   Tryk: ...

3.1.2.3.   Hastighed: ...

3.1.2.4.   Tromletemperatur/skivetemperatur: ...

3.1.3.   Prøvebane:

3.1.3.1.   Sted: ...

3.1.3.2.   Overflade: ...

3.1.3.3.   Tilstand (f.eks. tør/våd): ...

3.2.   Dynamometerprøvning

3.2.1.   Prøvningsdata

3.2.1.1.   Køretøjets klasse: ...

3.2.1.2.   Dynamisk rulleradius

Dynamisk rulleradius RIner til beregning af svingmasse:

i henhold til punkt 3.2.1 i bilag 11/12 ...

Dynamisk rulleradius Rveh i henhold til punkt 3.2.2 i bilag 11/12: ...

3.2.1.3.   Masse og inerti

Køretøjets maksimale tilladte masse: ...

X-værdi (forakslen): ...

Y-værdi (bagakslen): ...

Prøvningsmasse m: ...

Prøvningssvingmasse IAdj: ...

3.2.1.4.   Køling ...

3.2.1.4.1.   Køleluftens hastighed i type I, II og/eller III (1) ...

3.2.1.4.2.   Køleluftens hastighed i andre tilfælde:

3.2.1.5.   Fart

Tophastighed vmax: ...

3.2.1.6.   Påvirkningsanordning

Fabrikant: ...

Fabrikat: ...

Type: ...

Variant: ...

Effektivt areal (hydraulisk)/ThA — formel (pneumatisk) (1): ...

3.2.1.7.   Bremse

3.2.1.7.1.   Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1)

Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...

Testgruppe: ...

Komponentnummer: ...

Udskiftningsdelens masse: ...

Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...

Radius re, effektiv: ...

Friktionsoverfladens bredde: ...

Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...

3.2.1.7.2.   Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)

Fabrikant: ...

Type: ...

Variant: ...

Fremstillingsmetode: ...

Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e på bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...

Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk(hydraulisk) (1): ...

Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...

Maksimalt bremsemoment: ...

Identifikationsnummer: ...

3.2.1.7.3.   Bremseklods/bremsebelægning (1)

Fabrikant: ...

Fabrikat: ...

Type: ...

Godkendelsesnummer (2): ...

Identifikation: ...

Bredde be: ...

Tykkelse de: ...

Overflade, effektiv: ...

Fastgørelsesmåde: ...

3.2.2.   Prøvebænkdata: ...

3.2.2.1.   Sted:

4.   Registrering af prøvningsresultater

4.1.   Geometrisk kontrol: ...

Tegning nr. og versionsnummer: ...

4.2.   Materialekontrol: ...

4.3.   Kontrol af afbalanceringsteknik: ...

4.4.   Kontrol af slidindikator: ...

4.5.   Køretøjsprøvning/alternativ dynamometerprøvning (1):

4.5.1.   Bremsevirkning

4.5.1.1.   Driftsbremsens bremsevirkning i tilfælde af køretøjer i klasse M1, M2,M3, N1 og N2 med hydrauliske bremsesystemer (2)

4.5.1.1.1.   Køretøjets prøvningsresultater:

| Prøvningstype: | 0
  frakoblet | 0
  tilkoblet | I | Parkeringsbremse (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilag 11, punkt: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.2.3 | 2.3 |
| Belastning: | | lastet | ulastet | lastet | lastet | lastet |
| Prøvningshastighed | | | | | | |
| Start: | km/h | | | | | |
| Endelig | km/h | 0 | 0 | | | |
| Tryk: | kPa | | | | | |
| Deceleration: | m/s2 | | | | | |
| Antal bremsninger | — | — | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | — | — | | | |

Prøvningstype:

0

frakoblet

0

tilkoblet

I

Parkeringsbremse (2)

Bilag 11, punkt:

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.3

Belastning:

lastet

ulastet

lastet

lastet

lastet

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Endelig

km/h

0

0

Tryk:

kPa

Deceleration:

m/s2

Antal bremsninger

—

—

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

—

—

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.1.2.   Inertidynamometerprøvningsresultater:

| Prøvningstype: | 0
  frakoblet | 0
  simulering tilkoblet | I
  simulering |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilag 11, punkt: | 3.4.1 | 3.4.4 | 3.4.2 |
| Belastning: | | | | |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Start: | km/h | | | |
| Slut: | km/h | 0 | 0 | |
| Tryk: | kPa | | | |
| Deceleration: | m/s2 | | | |
| Antal bremsninger | — | — | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | — | | |

Prøvningstype:

0

frakoblet

0

simulering tilkoblet

I

simulering

Bilag 11, punkt:

3.4.1

3.4.4

3.4.2

Belastning:

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Slut:

km/h

0

0

Tryk:

kPa

Deceleration:

m/s2

Antal bremsninger

—

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

—

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.2.   Driftsbremsens bremsevirkning i tilfælde af køretøjer i klasse M2, M3,N2 og N3 med pneumatiske bremsesystemer (2)

4.5.1.2.1.   Køretøjets prøvningsresultater:

| Prøvningstype: | 0
  frakoblet | 0
  tilkoblet | I | Parkeringsbremse (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilag 11, punkt: | 2.2.1 | 2.2.3 | 2.2.4 | 2.3 |
| Belastning: | | Lastet | ulastet | lastet | lastet | lastet |
| Prøvningshastighed | | | | | | |
| Start: | km/h | | | | | |
| Slut: | km/h | 0 | 0 | 0 | | |
| Bremsecylindertryk pe: | kPa | | | | | |
| Deceleration: | m/s2 | | | | | |
| Antal bremsninger | — | | | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | | | | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te: | daN | | | | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m:= prøvningsmasse). | — | | | | | |
| Bremsemembranens vandring se: | Mm | | | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | | | |
| Ce: | Nm | | | | | |
| C0,e: | Nm | | | | | |

Prøvningstype:

0

frakoblet

0

tilkoblet

I

Parkeringsbremse (2)

Bilag 11, punkt:

2.2.1

2.2.3

2.2.4

2.3

Belastning:

Lastet

ulastet

lastet

lastet

lastet

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Slut:

km/h

0

0

0

Bremsecylindertryk pe:

kPa

Deceleration:

m/s2

Antal bremsninger

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

Bremsekraft 0,5 · Te:

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m:= prøvningsmasse).

—

Bremsemembranens vandring se:

Mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.2.2.   Inertidynamometerprøvningsresultater:

| Prøvningstype: | 0 | I | II |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilag 11, punkt: | 3.4.1 | 3.4.2 | 3.4.3 |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Start: | km/h | | | |
| Slut: | km/h | | | |
| Bremsecylindertryk pe: | kPa | | | |
| Deceleration: | m/s2 | | | |
| Antal bremsninger: | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus: | s | | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m:= prøvningsmasse) | — | | | |
| Bremsemembranens vandring se: | mm | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Prøvningstype:

0

I

II

Bilag 11, punkt:

3.4.1

3.4.2

3.4.3

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Slut:

km/h

Bremsecylindertryk pe:

kPa

Deceleration:

m/s2

Antal bremsninger:

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus:

s

Bremsekraft 0,5 · Te:

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m:= prøvningsmasse)

—

Bremsemembranens vandring se:

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.3.   Driftsbremsens bremsevirkning i tilfælde af køretøjer i klasse O1, O2, og O3 med pneumatisk bremsesystem

4.5.1.3.1.   Køretøjets prøvningsresultater:

| Prøvningstype: | 0 | I | Parkeringsbremse (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilag 12, punkt: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.3 |
| Belastning: | | lastet | lastet | lastet |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Start: | km/h | | | |
| Slut: | km/h | | | |
| Bremsecylindertryk pe: | kPa | | | |
| Deceleration: | m/s2 | | | |
| Antal bremsninger: | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus: | s | | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m:= prøvningsmasse): | — | | | |
| Bremsemembranens vandring se: | mm | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Prøvningstype:

0

I

Parkeringsbremse (2)

Bilag 12, punkt:

2.2.1

2.2.2

2.3

Belastning:

lastet

lastet

lastet

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Slut:

km/h

Bremsecylindertryk pe:

kPa

Deceleration:

m/s2

Antal bremsninger:

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus:

s

Bremsekraft 0,5 · Te:

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m:= prøvningsmasse):

—

Bremsemembranens vandring se:

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.3.2.   Inertidynamometerprøvningsresultater:

| Prøvningstype: | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| Bilag 12, punkt: | 3.4.1 | 3.4.2 |
| Prøvningshastighed | | | |
| Start: | km/h | | |
| Slut: | km/h | | |
| Bremsecylindertryk pe: | kPa | | |
| Deceleration: | m/s2 | | |
| Antal bremsninger: | — | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus: | s | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te: | daN | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m:= prøvningsmasse): | — | | |
| Bremsemembranens vandring se: | mm | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | |
| Ce: | Nm | | |
| C0,e: | Nm | | |

Prøvningstype:

0

I

Bilag 12, punkt:

3.4.1

3.4.2

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Slut:

km/h

Bremsecylindertryk pe:

kPa

Deceleration:

m/s2

Antal bremsninger:

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus:

s

Bremsekraft 0,5 · Te:

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m:= prøvningsmasse):

—

Bremsemembranens vandring se:

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.4.   Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse O4 (2)

| Prøvningstype: | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Prøvenr. | | | |
| Bilag 12, punkt: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.3/3.4.3 (1) |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Start: | km/h | | | |
| Slut: | km/h | | | |
| Bremsecylindertryk pe: | kPa | | | |
| Antal bremsninger: | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus: | s | | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m:= prøvningsmasse): | — | | | |
| Bremsemembranens vandring se: | mm | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Prøvningstype:

0

III

Prøvenr.

Bilag 12, punkt:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.3/3.4.3 (1)

Prøvningshastighed

Start:

km/h

Slut:

km/h

Bremsecylindertryk pe:

kPa

Antal bremsninger:

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus:

s

Bremsekraft 0,5 · Te:

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m:= prøvningsmasse):

—

Bremsemembranens vandring se:

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)

4.5.1.5.   Dynamiske friktionsegenskaber

Figur: deceleration versus tryk

4.6.   Integritetsprøvning:

4.6.1.   Termisk udmattelsesprøvning:

| Prøveeksemplar nr. | Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
  Bilag 11: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3
  Bilag 12: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Prøveeksemplar nr.

Cyklusser uden beskadigelse i henhold til

Bilag 11: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3

Bilag 12: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2.   Prøvning ved høj belastning:

| Prøveeksemplar nr. | Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
  Bilag 11: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
  Bilag 12: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |

Prøveeksemplar nr.

Cyklusser uden beskadigelse i henhold til

Bilag 11: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3

Bilag 12: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)

5.   Prøvningsdokumenter

6.   Tillæg

Appendiks ...

7.   Prøvningsdato: ...

7.1.   Dato(er) for køretøjsprøvningen (2): ...

7.2.   Dato(er) for inertidynamometerprøvningen:

8.   Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til regulativ 90 som ændret ved ændringsserie 03.

Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen

Underskrift: ...

Dato: ...

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

(2)  Hvis relevant.

---

BILAG 14

KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER TIL KØRETØJER I KLASSE L1, L2, L3, L4 OG L5

1.   PRØVNINGSOVERSIGT

For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:

Tabel A14/1

| | Statisk prøvning på prøvestand | Køretøjsprøvning | Alternativ dynamometerprøvning |
| --- | --- | --- | --- |
| Prøvning af bestandighed over for statisk moment | 2 | — | — |
| Ydelsesprøvning efter regulativ nr. 78 | — | 3.2.3 | Prøvning med tørre bremser |

Statisk prøvning på prøvestand

Køretøjsprøvning

Alternativ dynamometerprøvning

Prøvning af bestandighed over for statisk moment

2

—

—

Ydelsesprøvning efter regulativ nr. 78

—

3.2.3

Prøvning med tørre bremser

| 4.4.1 | Prøvning med tørre bremser |
| --- | --- |

4.4.1

Prøvning med tørre bremser

| 3.2.4 | Prøvning med våde bremser |
| --- | --- |

3.2.4

Prøvning med våde bremser

—

| 3.2.5 | Heat-fade-prøvning |
| --- | --- |

3.2.5

Heat-fade-prøvning

| 4.4.2 | Heat-fade-prøvning |
| --- | --- |

4.4.2

Heat-fade-prøvning

Sammenligningsprøvning med original del

—

| 3.2.6 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber |
| --- | --- |

3.2.6

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber

| 4.4.3 | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber |
| --- | --- |

4.4.3

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber

Integritetsprøvning

—

Ingen køretøjsprøvning — brug dynamometerprøvning

| 5.1 | Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven |
| --- | --- |

5.1

Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

For hver skivetype skal der for mindst én testgruppe (se definition i punkt 5.3.6 i dette regulativ) foretages »prøvning med tørre bremser«, »prøvning med våde bremser« og »heat-fade-prøvning« på et køretøj.

2.   FORSKRIFTER FOR STATISK PRØVNING PÅ PRØVESTAND

2.1.   Formål

At verificere klokkens modstandsdygtighed og, i tilfælde af flydende skiver, af forbindelsessystemet til bremseringen, når skiven udsættes for et bremsemoment.

2.2.   Prøvningsprocedure og -forskrifter

Statisk prøvning udføres på en særlig prøvebænk vist i figur 1.

Figur 1

Opspændingsværktøj

Opspændingsværktøj

Fastgjort med stift

Stift

Stift

Skive

Skive

Skive

2.2.1.   Der bores et hul i skivens bremseoverflade i en afstand fra centrum svarende til den effektive radius Rd.

2.2.2.   Skiven anbringes på prøvebænken og fastgøres ved hjælp af specifikke fastgøringsskruer.

2.2.3.   Prøvebænkens arm forbindes med hullet boret i bremseskiven.

2.2.4.   Kraften F, specificeret i tabel A14/2.2.5 påføres som vist i figur 1.

2.2.5.   Registrer vandringer og kræfter som vist i figur 2.

Tabel A14/2.2.5

| Skivens diameter
  [mm] | Skivens tykkelse
  [mm] | Tangentiel kraft F
  [kN] min. |
| --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 | ≥ 10 |
| ≥ 200 < 250 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 250 < 300 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 300 < 350 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 ≤ 5 | ≥ 11 |
| > 5 | ≥ 14 |

Skivens diameter

[mm]

Skivens tykkelse

[mm]

Tangentiel kraft F

[kN] min.

≥ 150 < 200

≤ 4

≥ 8

> 4

≥ 10

≥ 200 < 250

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 250 < 300

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 300 < 350

≤ 4

≥ 8

> 4 ≤ 5

≥ 11

> 5

≥ 14

2.2.6.   
  Bemærk: Prøvningen gennemføres i 2 stillinger:

2.2.6.1.   Flydende og sammensatte faste skiver

Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med forbindelsesbøsning.

Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med centerlinjen mellem 2 forbindelsesbøsninger.

2.2.6.2.   Enkeltskive

Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med fastgørelseshul.

Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med centerlinjen mellem 2 fastgørelseshuller.

Figur 2

Bevægelse

Belastning

hvor:

| a) | Justeringsvandring i udstyr (genindvinding af eventuelt spil mellem hullet i bremseoverfladen og forbindelsesstiften til prøvebænkens arm) |
| --- | --- |
| b) | Belastning udviklet af fastgørelsesskruer til udstyret |
| c) | Bremseskivens bevægelighed forårsaget af dens omdrejningsglidning på udstyrets plade, når skivens fastgørelsesskruer støtter mod skivens fastgørelseshuller |
| d) | Belastning, der bæres af bremseskiven |
| e) | Permanent deformation af bremseskiven (fra punkt A). |

a)

Justeringsvandring i udstyr (genindvinding af eventuelt spil mellem hullet i bremseoverfladen og forbindelsesstiften til prøvebænkens arm)

b)

Belastning udviklet af fastgørelsesskruer til udstyret

c)

Bremseskivens bevægelighed forårsaget af dens omdrejningsglidning på udstyrets plade, når skivens fastgørelsesskruer støtter mod skivens fastgørelseshuller

d)

Belastning, der bæres af bremseskiven

e)

Permanent deformation af bremseskiven (fra punkt A).

2.3.   Prøvningsresultater

Skiven må ikke deformeres permanent før påvirkningen med kraften F som specificeret i tabel A14/2.2.5; måling af deformationens kraft udføres i punkt A som i figur 2.

3.   KONTROL AF KRAVENE TIL KØRETØJSPRØVNING

3.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ), for hvilken der ansøges om godkendelse eller komponentrapport af en udskiftningsbremseskive, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremserne, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 78.

Udskiftningsbremseskiven monteres på det pågældende hjul med dertil hørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78 eller 90, og kan fås fra køretøjsfabrikanten.

Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte.

Der anvendes samme tilkøringsprogram til både udskiftningsbremseskiver og originale bremseskiver.

3.2.   Driftsbremsesystem

3.2.1.   Bremsetemperaturmåling

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2.4.

3.2.2.   Tilslidningsprocedure

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2.5.

3.2.3.   Prøvning med tørre bremser

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 3.

3.2.4.   Prøvning med våde bremser

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 6.

3.2.5.   Heat-fade-prøvning

Prøvningen anvendes på køretøjsklasserne L3, L4 og L5.

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 7.

3.2.6.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjul)

Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej med motoren frakoblet.

Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremsen fra baghjulsbremsen, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive til baghjulsbremsen, skal forhjulsbremsen forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

3.2.6.1.   Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

3.2.6.2.   Med udskiftningsbremseskiven foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil til det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 eller indtil det højeste styretryk eller bremsetryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet begyndelseshastigheden for prøvning af bremseskiver på for- eller baghjul er i overensstemmelse med nedenstående tabel:

Tabel A14/3.2.6.2

| Køretøjsklasse | Prøvningshastighed i km/h |
| --- | --- |
| Forhjul | Baghjul |
| L1, L2, | 30 | 30 |
| L3, L4, L5, | 70 | 45 |

Køretøjsklasse

Prøvningshastighed i km/h

Forhjul

Baghjul

L1, L2,

30

30

L3, L4, L5,

70

45

Før hver bremsning skal bremseskivens begyndelsestemperatur være ≤ 80 °C.

3.2.6.3.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.2.6.2, skal også gennemføres med den originale bremseskive.

3.2.6.4.   Udskiftningsbremseskivens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives, forudsat at de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved samme betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 15 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives værdier (se et eksempel på kurven i figur 3 og 4).

Figur 3

– 0,4 m/s2

- 0,4 m/s2

– 15 %

- 15 %

(± 15 % eller 0,4 m/s2)

Figur 4

Figur 4

Original bremseskive

Udskiftningsbremseskive (kan godkendes)

Udskiftningsbremseskive(kan ikke godkendes)

Grænser for toleranceinterval

4.   INERTIDYNAMOMETERPRØVE

4.1.   Dynamometerudstyr

Under prøvning skal dynamometret være forsynet med den originale bremsekaliber. Inertidynamometret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter påbegyndelse af bremsning, bremsemoment, bremsningsperiode og bremseskivens temperatur.

4.2.   Prøvningsbetingelser

4.2.1.   Inertidynamometrets svingmasse

Inertidynamometrets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:

I = m · rdyn
  2

dyn

2

hvor:

| I | = | rotationsinertien (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dækkets dynamiske rulleradius (m) |
| m | = | prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ. |

I

=

rotationsinertien (kgm2)

2

rdyn

dyn

=

dækkets dynamiske rulleradius (m)

m

=

prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.

4.2.1.1.   Dynamisk rulleradius

Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet.

dyn

4.2.1.2.   Prøvningsmasse

Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:

| a) | Ved prøvning af forhjulsbremseskive:






  m = x · mveh | mveh | = | køretøjets maks. tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Ved prøvning af forhjulsbremseskive:

m = x · mveh

veh

mveh

veh

=

køretøjets maks. tilladte totalmasse

| b) | Ved prøvning af baghjulsbremseskive:






  m = y · mveh | mveh | = | køretøjets maks. tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Ved prøvning af baghjulsbremseskive:

m = y · mveh

veh

mveh

veh

=

køretøjets maks. tilladte totalmasse

Tabel A14/4.2.1.2

Tabel A14/4.2.1.2

| Køretøjsklasse | Masseprocent m, der tages højde for |
| --- | --- |
| X-værdier (forhjul med 1 skive) | X-værdier (forhjul med 2 skiver) | Y-værdier (bagaksel) |
| L1, L2, L3, L4, L5 | 75 | 37,5 | 50 |

Køretøjsklasse

Masseprocent m, der tages højde for

X-værdier (forhjul med 1 skive)

X-værdier (forhjul med 2 skiver)

Y-værdier (bagaksel)

L1, L2, L3, L4, L5

1

2

3

4

5

75

37,5

50

4.2.2.   Dynamometrets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 80 km/h (L3, L4, L5) eller 40 km/h (L1, L2) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og den mindste tilladte dækstørrelse.

3

4

5

1

2

4.2.3.   Køling

Der kan foretages køling som angivet i henhold til prøvningskravene i følgende A14-tabeller.

4.2.4.   Præparering af bremsen

4.2.4.1.   Skivebremser

Prøvningen udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet).

4.3.   Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer

4.3.1.   Tilslidning

I henhold til tabel A14/5.1.3.1.1.

4.4.   Driftsbremsesystem

4.4.1.   Prøvning med tørre bremser

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 3.

4.4.2.   Heat-fade-prøvning

Denne prøvning anvendes på køretøjsklasserne L3, L4 og L5.

3

4

5

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 7.

4.4.3.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

4.4.3.1.   Med udskiftningsbremseskiven foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen op til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2. Det maksimale styretryk eller bremsetrykket må ikke overstige det højest tilladte styretryk eller bremsetryk for denne køretøjsklasse, i hvilken forbindelse begyndelseshastigheden for prøvning af for- eller baghjulsbremseskive er som i nedenstående tabel:

2

Tabel A14/4.4.3.1

Tabel A14/4.4.3.1

| Køretøjsklasse | Prøvningshastighed i km/h |
| --- | --- |
| Forhjul | Baghjul |
| L1 L2 | 30 | 30 |
| L3 L4 L5 | 70 | 45 |

Køretøjsklasse

Prøvningshastighed i km/h

Forhjul

Baghjul

L1 L2

1

2

30

30

L3 L4 L5

3

4

5

70

45

Før hver bremsning skal bremseskivens begyndelsestemperatur være ≤ 80 °C.

4.4.3.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 4.4.3.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive.

4.4.3.3.   Udskiftningsbremseskivens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives, forudsat at de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved samme betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 15 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives værdier (se et eksempel på kurven i figur 3 og 4 i bilag 14).

2

5.   INTEGRITETSPRØVNING VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 5.1 (skiver).

Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 5.1.1.1.3 eller 5.1.1.2.3 i dette bilag).

Bremsen bør monteres på dynamometret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).

Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være ens ved alle prøvninger.

Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til vair = 0,33 v

ai

hvor:

| v | = | køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur:

5.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøvningen.

5.1.1.   Denne prøvning anvendes på køretøjsklasserne L3, L4 og L5.

3

4

5

5.1.2.   Prøvningsbetingelser

Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2.1, 4.2.1.1 og 4.2.1.2 i bilag 14.

Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

5.1.3.   Forreste skive

5.1.3.1.   Prøvningsprogram

5.1.3.1.1.   Tilslidning

I henhold til tabel A14/5.1.3.1.1.

Tabel A14/5.1.3.1.1

Tabel A14/5.1.3.1.1

| Tilslidning |
| --- |
| Trin | Køretøjets bruttovægt
  [kg] | Begyndelseshastighed
  [km/h] | Sluthastighed:
  [km/h] | Deceleration
  [m/s2] | Begyndelsestemperatur før bremsning
  [°C] MAX | Bremsekvantitet [—] | Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
  [m/s] |
| 1 | 75 %/skive q.ty | 80 | 30 | 4 | 100 | 60 | 30 |

Tilslidning

Trin

Køretøjets bruttovægt

[kg]

Begyndelseshastighed

[km/h]

Sluthastighed:

[km/h]

Deceleration

[m/s2]

2

Begyndelsestemperatur før bremsning

[°C] MAX

Bremsekvantitet [—]

Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning

[m/s]

1

75 %/skive q.ty

80

30

4

100

60

30

5.1.3.1.2.   Udmattelsesprøvning

I henhold til tabel A14/5.1.3.1.2.

Tabel A14/5.1.3.1.2

Tabel A14/5.1.3.1.2

| Termisk udmattelsesprøvning |
| --- |
| Trin | Køretøjets bruttovægt
  [kg] | Begyndelseshastighed
  [km/h] | Sluthastighed
  [km/h] | Deceleration
  [m/s2] | Begyndelsestemperatur før bremsninger
  [°C] +/– 10 °C | Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger
  [s] | Bremsekvantitet [—] | Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
  [m/s] |
| 1 | termisk |

Termisk udmattelsesprøvning

Trin

Køretøjets bruttovægt

[kg]

Begyndelseshastighed

[km/h]

Sluthastighed

[km/h]

Deceleration

[m/s2]

2

Begyndelsestemperatur før bremsninger

[°C] +/– 10 °C

Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger

[s]

Bremsekvantitet [—]

Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning

[m/s]

1

termisk

75 %/skiver q.ty

50 % Vmax

5

7

100 (a)

30

5

20

| 2 | funktionelt |
| --- | --- |

2

funktionelt

75 %/skiver q.ty

80 % Vmax

5

8

200

—

1

30

| 3 | mekanisk |
| --- | --- |

3

mekanisk

100 %/skiver q.ty

60 % Vmax

5

10

200

—

2

30

Trin fra 1 til 3 = 1 cyklus; gentages for i alt 20 cyklusser (= 160 bremsninger)

| (a) | Begyndelsestemperatur ved kun 1. bremsning |
| --- | --- |

(a)

Begyndelsestemperatur ved kun 1. bremsning

| (b) | I tilfælde af tidligt slid på bremseklodsernes friktionsmateriale, er det tilladt at anvende endnu et sæt bremseklodser; i dette tilfælde skal de nye klodser, før prøven er fuldendt, tilslides i henhold til punkt 5.1.3.1.1, altid ved anvendelse af den under prøvningen anvendte skive. |
| --- | --- |

(b)

I tilfælde af tidligt slid på bremseklodsernes friktionsmateriale, er det tilladt at anvende endnu et sæt bremseklodser; i dette tilfælde skal de nye klodser, før prøven er fuldendt, tilslides i henhold til punkt 5.1.3.1.1, altid ved anvendelse af den under prøvningen anvendte skive.

5.1.4.   Bageste skive

5.1.4.1.   Prøvningsprogram

5.1.4.1.1.   Tilslidning

I henhold til tabel A14/5.1.4.1.1.

Tabel A14/5.1.4.1.1

Tabel A14/5.1.4.1.1

| Tilslidning |
| --- |
| Trin | Køretøjets bruttovægt
  [kg] | Begyndelseshastighed
  [km/h] | Sluthastighed
  [km/h] | Deceleration
  [m/s2] | Begyndelsestemperatur før bremsninger
  [°C] MAX | Bremsekvantitet [—] | Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 60 | 30 | 2 | 100 | 60 | 30 |

Tilslidning

Trin

Køretøjets bruttovægt

[kg]

Begyndelseshastighed

[km/h]

Sluthastighed

[km/h]

Deceleration

[m/s2]

2

Begyndelsestemperatur før bremsninger

[°C] MAX

Bremsekvantitet [—]

Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning

[m/s]

1

50 %

60

30

2

100

60

30

5.1.4.1.2.   Fadingprøvning

I henhold til tabel A14/5.1.4.1.2.

Tabel A14/5.1.4.1.2

Tabel A14/5.1.4.1.2

| Fadingprøvning |
| --- |
| Trin | Køretøjets bruttovægt
  [kg] | Begyndelseshastighed
  [km/h] | Sluthastighed
  [km/h] | Deceleration
  [m/s2] | Begyndelsestemperatur før første bremsning
  [°C] MAX | Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger
  [s] | Bremsekvantitet [—] | Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 40 % Vmax | 20 % Vmax | 2 | 100 | 30 | 15 | 10 |

Fadingprøvning

Trin

Køretøjets bruttovægt

[kg]

Begyndelseshastighed

[km/h]

Sluthastighed

[km/h]

Deceleration

[m/s2]

2

Begyndelsestemperatur før første bremsning

[°C] MAX

Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger

[s]

Bremsekvantitet [—]

Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning

[m/s]

1

50 %

40 % Vmax

20 % Vmax

2

100

30

15

10

5.1.4.1.3.   Udmattelsesprøvning

I henhold til tabel A14/5.1.4.1.3.

Tabel A14/5.1.4.1.3

Tabel A14/5.1.4.1.3

| Termisk udmattelsesprøvning |
| --- |
| Trin | Køretøjets bruttovægt
  [kg] | Begyndelseshastighed
  [km/h] | Sluthastighed
  [km/h] | Deceleration [m/s2] | Begyndelsestemperatur før bremsning
  [°C] +/– 10 °C | Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger
  [s] | Bremsekvantitet [—] | Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
  [m/s] |
| 1 | termisk |

Termisk udmattelsesprøvning

Trin

Køretøjets bruttovægt

[kg]

Begyndelseshastighed

[km/h]

Sluthastighed

[km/h]

Deceleration [m/s2]

2

Begyndelsestemperatur før bremsning

[°C] +/– 10 °C

Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger

[s]

Bremsekvantitet [—]

Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning

[m/s]

1

termisk

50 %

40 % Vmax

20 % Vmax

3

100 (1)

1

30

5

20

| 2 | funktionelt |
| --- | --- |

2

funktionelt

50 %

50 % Vmax (2)

2

5

4

200

—

1

30

60 % Vmax (3)

3

75 % Vmax (4)

4

| 3 | mekanisk |
| --- | --- |

3

mekanisk

90 %

40 % Vmax (2)

2

5

5

200

—

2

30

48 % Vmax (3)

3

60 % Vmax (4)

4

Trin fra 1 til 3 = 1 cyklus; gentages for i alt 20 cyklusser (= 160 bremsninger)

| (e) | I tilfælde af tidligt slid på bremseklodsernes friktionsmateriale, er det tilladt at anvende endnu et sæt bremseklodser; i dette tilfælde skal de nye klodser, før prøven er fuldendt, tilslides i henhold til punkt 5.1.4.1.1-5.1.4.1.2, altid ved anvendelse af den under prøvningen anvendte skive. |
| --- | --- |

(e)

e

I tilfælde af tidligt slid på bremseklodsernes friktionsmateriale, er det tilladt at anvende endnu et sæt bremseklodser; i dette tilfælde skal de nye klodser, før prøven er fuldendt, tilslides i henhold til punkt 5.1.4.1.1-5.1.4.1.2, altid ved anvendelse af den under prøvningen anvendte skive.

5.1.5.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis de cyklusser, der er foreskrevet i:

| a) | Tabel A14/5.1.3.1.1-5.1.3.1.2 for de forreste skiver |
| --- | --- |

a)

Tabel A14/5.1.3.1.1-5.1.3.1.2 for de forreste skiver

| b) | Tabel A14/5.1.4.1.1-5.1.4.1.2-5.1.4.1.3 for de bageste skiver fuldendes uden beskadigelse eller svigt. |
| --- | --- |

b)

Tabel A14/5.1.4.1.1-5.1.4.1.2-5.1.4.1.3 for de bageste skiver fuldendes uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 20 cyklusser i henhold til »Thermomechanical Fatigue test« i tabel A14/5.1.3.1.2 og A14/5.1.4.1.3, men over 15 cyklusser gennemføres uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøvning gentages på en ny udskiftningsdel.

Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 15 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 15 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes.

Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse eller svigt betyder i denne forbindelse:

| 5.1.5.1. | Under prøvningen:
  Temperaturen overstiger 600 °C. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Under prøvningen:

Temperaturen overstiger 600 °C.

| 5.1.5.2. | Efter prøvningen:






  a) | Kontakt mellem kaliber og skive |
| --- | --- | --- |

5.1.5.2.

Efter prøvningen:

a)

Kontakt mellem kaliber og skive

| b) | Revner, varig deformation eller brud |
| --- | --- |

b)

Revner, varig deformation eller brud

| c) | Unormalt slid |
| --- | --- |

c)

Unormalt slid

| d) | En maksimal forøgelse af slør på 0,150 mm i forhold til den oprindelige værdi målt inden prøvningen, er tilladt |
| --- | --- |

d)

En maksimal forøgelse af slør på 0,150 mm i forhold til den oprindelige værdi målt inden prøvningen, er tilladt

| e) | Højst 0,250 mm slør er tilladt |
| --- | --- |

e)

Højst 0,250 mm slør er tilladt

| f) | En maksimal forøgelse af rethedsøgning på 0,100 mm (for fuldt flydende skiver), i forhold til den oprindelige værdi målt inden prøvningen, er tilladt. |
| --- | --- |

f)

En maksimal forøgelse af rethedsøgning på 0,100 mm (for fuldt flydende skiver), i forhold til den oprindelige værdi målt inden prøvningen, er tilladt.

---

(1)  Begyndelsestemperatur ved kun 1. bremsning.

1

(2)  Skivediameter ≤ 245 mm

2

(3)  Skivediameter > 245 < 280 mm

3

(4)  Skivediameter ≥ 280 mm

4

---

BILAG 15

KRAV TIL GRUPPER AF SKIVER TIL KØRETØJER I KLASSE L1, L2, L3, L4 OG L5

1.   DEFINITION AF BREDDEN AF SKIVENS BREMSEOVERFLADE

Bremseoverfladen er den overflade på en bremseskive, som bremseklodserne virker på. Bremseoverfladens bredde beregnes mellem skivens udvendige diameter og en indvendig diameter defineret som følger:

| 1.1. | Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.) kun i bremseoverfladen (figur 1): 3 mm mod midten af skivens fra slutningen af lysningen. |
| --- | --- |

1.1.

Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.) kun i bremseoverfladen (figur 1): 3 mm mod midten af skivens fra slutningen af lysningen.

| 1.2. | Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.) med en afstand fra skivens indvendige diameter på mindre end 5 mm (figur 2): bremseskivens diameter er underskåret. |
| --- | --- |

1.2.

Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.) med en afstand fra skivens indvendige diameter på mindre end 5 mm (figur 2): bremseskivens diameter er underskåret.

| 1.3. | Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.), som ender inden for og uden for bremseoverfladen (figur 3): bremseskivens diameter er indvendigt underskåret. |
| --- | --- |

1.3.

Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.), som ender inden for og uden for bremseoverfladen (figur 3): bremseskivens diameter er indvendigt underskåret.

| 1.4. | I alle andre tilfælde: den indre diameter er defineret af den radiale bredde af den største kombinerbare klods, hvortil skal lægges 3 mm (figur 4).







  Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- | --- |
| |
| Figur 3 | Figur 4 |
| | |

1.4.

I alle andre tilfælde: den indre diameter er defineret af den radiale bredde af den største kombinerbare klods, hvortil skal lægges 3 mm (figur 4).

Figur 1

Figur 2

Image 43

Figur 3

Figur 4

Image 44

Image 45

2.   GRUPPER AF SKIVER

»Gruppe af skiver«: en samling skiver, der ligner hinanden således, at de prøvninger, der udføres på en enkelt skive, anses for gyldige for hele gruppen af lignende skiver.

Skiver tilhørende samme gruppe skal have følgende egenskaber, som er angivet i nedenstående punkt 2.1 til 2.9.

For en gruppe af skiver kan godkendelsesprøvning udføres på én skive, der tilhører den gruppe, der udsættes for det højeste bremsemoment, og som skal optage størst energi.

Ligheden mellem skiverne er defineret ved gruppekriterier, som skal være opfyldt samtidigt:

| 2.1. | Samme type referenceskive for gruppen (enkeltskiver, sammensatte faste skiver eller flydende skiver). |
| --- | --- |

2.1.

Samme type referenceskive for gruppen (enkeltskiver, sammensatte faste skiver eller flydende skiver).

| 2.2. | Bremseoverfladens belægningsmateriale vælges blandt de materialer, der er opført under punkt 5.3.3.2.2 andre materialer kan anvendes, forudsat at de i forbindelse med godkendelse er anmeldt med ligelig demonstration af prøvningsresultater i henhold til stk. 8. I så fald finder udvidelsen anvendelse på alle grupper, der er opført i tabel 3 for samme eller lavere dimensioner end for de demonstrerede. |
| --- | --- |

2.2.

Bremseoverfladens belægningsmateriale vælges blandt de materialer, der er opført under punkt 5.3.3.2.2 andre materialer kan anvendes, forudsat at de i forbindelse med godkendelse er anmeldt med ligelig demonstration af prøvningsresultater i henhold til stk. 8. I så fald finder udvidelsen anvendelse på alle grupper, der er opført i tabel 3 for samme eller lavere dimensioner end for de demonstrerede.

| 2.3. | Bremseoverfladelysning: enhver løsning er tilladt (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.), forudsat at:






  2.3.1. | For skiver med samme diameter og tykkelse: masseændringen af den bremseoverflade, som berøres af bremseklodserne, skal ligge inden for intervallet ± 20 procent i forhold til referenceskiven. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Bremseoverfladelysning: enhver løsning er tilladt (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.), forudsat at:

2.3.1.

For skiver med samme diameter og tykkelse: masseændringen af den bremseoverflade, som berøres af bremseklodserne, skal ligge inden for intervallet ± 20 procent i forhold til referenceskiven.

| 2.3.2. | I alle andre tilfælde: forholdet mellem arealet af skivens bremseoverflade, som defineret i punkt 4, og lysningsarealet (summen af arealet af runde huller, spalter osv.) skal matche referenceskivens med en tolerance på — maksimalt 20 procent.
  Eksempler:
  referenceskiven R, Ø 300 mm:
  En ydre diameter på 300 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 36,5 mm ≥ det samlede område A = 302 cm2

  Lysning i bremseoverfladen: 64 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal
  B = 24,6 cm2

  Forholdet A/B = 12,3
  skiven S, Ø 285:
  En ydre diameter på 285 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 41 mm ≥ det samlede areal A = 314 cm2

  Lysning i bremseoverfladen: 60 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal
  B = 23 cm2

  Forholdet A/B = 13,7
  skiven S kan tilhøre samme gruppe skiver med referenceskiven R, eftersom 13,7 er større end 12, forholdet for referenceskiven R.
  skiven T, Ø 260:
  En ydre diameter på 260 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 29 mm ≥ det samlede areal A = 210 cm2

  Lysning i bremseoverfladen: 64 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal
  B = 24,6 cm2

  Forholdet A/B = 8,5
  skiven T kan ikke tilhøre den samme gruppe med referenceskiven R, da forholdet 8,5 31 procent i forhold til R-skivens forhold 12,3, derfor er over den angivne tolerance — maksimalt 20 procent. |
| --- | --- |

2.3.2.

I alle andre tilfælde: forholdet mellem arealet af skivens bremseoverflade, som defineret i punkt 4, og lysningsarealet (summen af arealet af runde huller, spalter osv.) skal matche referenceskivens med en tolerance på — maksimalt 20 procent.

Eksempler:

referenceskiven R, Ø 300 mm:

En ydre diameter på 300 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 36,5 mm ≥ det samlede område A = 302 cm2

Lysning i bremseoverfladen: 64 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal

B = 24,6 cm2

Forholdet A/B = 12,3

skiven S, Ø 285:

En ydre diameter på 285 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 41 mm ≥ det samlede areal A = 314 cm2

Lysning i bremseoverfladen: 60 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal

B = 23 cm2

Forholdet A/B = 13,7

skiven S kan tilhøre samme gruppe skiver med referenceskiven R, eftersom 13,7 er større end 12, forholdet for referenceskiven R.

skiven T, Ø 260:

En ydre diameter på 260 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 29 mm ≥ det samlede areal A = 210 cm2

Lysning i bremseoverfladen: 64 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal

B = 24,6 cm2

Forholdet A/B = 8,5

skiven T kan ikke tilhøre den samme gruppe med referenceskiven R, da forholdet 8,5 31 procent i forhold til R-skivens forhold 12,3, derfor er over den angivne tolerance — maksimalt 20 procent.

| 2.4. | Samme materiale og mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer eller højere, for klokken.
  I tilfældet, hvor en skive med stålklokke sammenlignes med skiven godkendelsesprøvet med aluminiumklokke, tillades det som undtagelse, at denne tilhører samme gruppe; det omvendte er ikke tilladt. |
| --- | --- |

2.4.

Samme materiale og mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer eller højere, for klokken.

I tilfældet, hvor en skive med stålklokke sammenlignes med skiven godkendelsesprøvet med aluminiumklokke, tillades det som undtagelse, at denne tilhører samme gruppe; det omvendte er ikke tilladt.

| 2.5. | Samme materiale og mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer, eller højere, for låse til klokke/bremseoverflade. |
| --- | --- |

2.5.

Samme materiale og mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer, eller højere, for låse til klokke/bremseoverflade.

| 2.6. | Eger i klokken med forholdet fyldt/tomt — målt på gennemsnitsomkredsen mellem slutningen af monteringsfladen og begyndelsen af bremseoverfladen — inden for intervallet ± 20 procent, en tykkelse i intervallet mellem + 30 procent og – 10 procent og samme mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer i forhold til referenceskivens. |
| --- | --- |

2.6.

Eger i klokken med forholdet fyldt/tomt — målt på gennemsnitsomkredsen mellem slutningen af monteringsfladen og begyndelsen af bremseoverfladen — inden for intervallet ± 20 procent, en tykkelse i intervallet mellem + 30 procent og – 10 procent og samme mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer i forhold til referenceskivens.

| 2.7. | Samme tekniske løsning for låse til klokke-bremseoverflade (samme tegning og materialer; for mængden af låse til klokke-bremseoverflade, tillades den samme mængde med en tolerance på + 2 – 0). |
| --- | --- |

2.7.

Samme tekniske løsning for låse til klokke-bremseoverflade (samme tegning og materialer; for mængden af låse til klokke-bremseoverflade, tillades den samme mængde med en tolerance på + 2 – 0).

| 2.8. | Mængden af fastgørelseshuller er ikke bindende pr. gruppe med henblik på at sikre udskiftelighed med den originale bremseskive. |
| --- | --- |

2.8.

Mængden af fastgørelseshuller er ikke bindende pr. gruppe med henblik på at sikre udskiftelighed med den originale bremseskive.

| 2.9. | Udvendig diameter inkluderet i intervallet på 50 mm, jf. tabel 2.9:

  Tabel A15/2.9









  Interval
  [mm] | Enkeltskive | Sammensatte faste | Flydende skiver |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | X | X | X |
| ≥ 200 < 250 | X | X | X |
| ≥ 250 < 300 | X | X | X |
| ≥ 300 < 350 | X | X | X |

2.9.

Udvendig diameter inkluderet i intervallet på 50 mm, jf. tabel 2.9:

Tabel A15/2.9

Interval

[mm]

Enkeltskive

Sammensatte faste

Flydende skiver

≥ 150 < 200

X

X

X

≥ 200 < 250

X

X

X

≥ 250 < 300

X

X

X

≥ 300 < 350

X

X

X

Der er ingen grupper for »perifere« skiver (skiver monteret på hjulets udvendige diameter).

Bemærk:

For en ny ansøgning, der skal indgå i en eksisterende gruppe, er en stigning på maksimalt 10 procent af det kinetiske energiindeks tilladt med henvisning til den værdi, der anvendes til godkendelse af referencegruppens skive.

Data til en ny beregning af den kinetiske energi skal indhentes fra det datablad, som er udstedt af køretøjets fabrikant.

For så vidt angår skiver med bremsning på begge hjul, for- og baghjul, skal godkendelsesprøvningerne i punkt 8 udføres for den mest krævende anvendelse.

---

| 16.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 290/162 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 290/162

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 92 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer (NORESS) til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 for så vidt angår støjemission [2018/1707]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2017

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af NORESS og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

11.

Bilag

| 1. | Meddelelse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eksempel på godkendelsesmærker |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krav til absorberende fibermaterialer, der anvendes i NORESS |
| --- | --- |

3.

| 4. | Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission |
| --- | --- |

4.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5
   (1).

1

2,

3,

4

5

1

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem eller komponenter i dette system«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved godkendelse eller udvidelse af godkendelse. Dette system kan kun anvendes som udskiftningsudstødnings- eller udskiftningslyddæmpningssystem.

»ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem eller komponenter i dette system«

Akronymet NORESS betegner et ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem.

2.2.   »ikke-original udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemkomponent«: en af de komponenter, der tilsammen udgør udstødningslyddæmpningssystemet (2).

»ikke-original udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemkomponent«

2

2.3.   »ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af forskellige typer«: lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt indbyrdes i følgende henseender:

»ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af forskellige typer«

| a) | deres komponenter har forskellige handelsnavne eller varemærker |
| --- | --- |

a)

deres komponenter har forskellige handelsnavne eller varemærker

| b) | egenskaberne af de materialer, som udgør en komponent, er forskellige, eller komponenterne har forskellig form eller størrelse; en ændring med hensyn til coating (forzinkning, aluminiumcoating osv.) anses ikke for en ændring af typen |
| --- | --- |

b)

egenskaberne af de materialer, som udgør en komponent, er forskellige, eller komponenterne har forskellig form eller størrelse; en ændring med hensyn til coating (forzinkning, aluminiumcoating osv.) anses ikke for en ændring af typen

| c) | driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige |
| --- | --- |

c)

driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige

| d) | deres komponenter er kombineret på forskellig vis |
| --- | --- |

d)

deres komponenter er kombineret på forskellig vis

2.4.   »ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem (NORESS) eller komponent heraf«: enhver del af udstødningslyddæmpningssystemet som defineret i punkt 2.1, beregnet til brug på et andet køretøj end en del af den type, der var monteret på køretøjet, da det blev indgivet til typegodkendelse i henhold til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63

»ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem (NORESS) eller komponent heraf«

2.5.   »godkendelse af et NORESS eller komponenter dertil«: godkendelse af hele eller dele af et lyddæmpningssystem, som kan tilpasses til en eller flere specificerede typer af køretøjer, der er omfattet af dette regulativ, for så vidt angår begrænsning af deres støjniveau

»godkendelse af et NORESS eller komponenter dertil«

2.6.   »køretøjstype«: køretøjer, der falder ind under dette regulativs anvendelsesområde, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter som:

»køretøjstype«

| a) | motortypen (to- eller firetaktsmotor med frem- og tilbagegående eller roterende stempler, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, maksimal nettoeffekt og tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen |
| --- | --- |

a)

motortypen (to- eller firetaktsmotor med frem- og tilbagegående eller roterende stempler, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, maksimal nettoeffekt og tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen

| b) | fremdriftssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold |
| --- | --- |

b)

fremdriftssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold

| c) | antal, type og arrangement for udstødningslyddæmpningssystemer. |
| --- | --- |

c)

antal, type og arrangement for udstødningslyddæmpningssystemer.

2.7.   »nominel motorhastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin nominelle maksimale nettoeffekt som angivet af fabrikanten (3).

»nominel motorhastighed«

3

Symbolet nrated betegner den numeriske værdi af motorens nominelle motorhastighed, udtrykt i omdrejninger pr. minut.

rated

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om typegodkendelse af et NORESS eller komponenter heraf indgives af fabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:

| a) | en beskrivelse af den eller de køretøjstyper, hvorpå NORESS'et eller komponenterne påtænkes monteret, som omfatter de i punkt 2.6 ovenfor beskrevne punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype og, såfremt det er relevant, køretøjets typegodkendelsesnummer skal være anført i form af numre og/eller symboler |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af den eller de køretøjstyper, hvorpå NORESS'et eller komponenterne påtænkes monteret, som omfatter de i punkt 2.6 ovenfor beskrevne punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype og, såfremt det er relevant, køretøjets typegodkendelsesnummer skal være anført i form af numre og/eller symboler

| b) | en beskrivelse af hele NORESS med angivelse af hver enkelt komponents relative placering og anvisninger vedrørende samling |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af hele NORESS med angivelse af hver enkelt komponents relative placering og anvisninger vedrørende samling

| c) | detaljerede tegninger af hver enkelt NORESS med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, samt en nærmere angivelse af det anvendte materiale. Stedet for den obligatoriske anførelse af godkendelsesnummeret skal ligeledes fremgå af disse tegninger. |
| --- | --- |

c)

detaljerede tegninger af hver enkelt NORESS med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, samt en nærmere angivelse af det anvendte materiale. Stedet for den obligatoriske anførelse af godkendelsesnummeret skal ligeledes fremgå af disse tegninger.

3.3.   På anmodning fra den tekniske tjeneste, som udfører godkendelsesprøvningerne, skal fabrikanten af NORESS'et indlevere:

| a) | to prøver af det NORESS eller dets komponenter, som er indgivet til godkendelse |
| --- | --- |

a)

to prøver af det NORESS eller dets komponenter, som er indgivet til godkendelse

| b) | en prøve af det oprindelige udstødningslyddæmpningssystem, som køretøjet var udstyret med, da det blev indgivet til typegodkendelse |
| --- | --- |

b)

en prøve af det oprindelige udstødningslyddæmpningssystem, som køretøjet var udstyret med, da det blev indgivet til typegodkendelse

| c) | et prøvekøretøj, der er repræsentativt for den type, hvorpå NORESS'et skal monteres; dette køretøj skal ved måling for støjemission i henhold til de metoder, der er beskrevet i bilag 3 (inkl. alle relevante ændringer) til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63, opfylde følgende betingelser:






  i) | Hvis køretøjet er af en type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i hvert af regulativerne nr. 9, 41 eller 63:






  a) | støjniveauet ved køretøj i bevægelse må ikke overstige den grænse, der er fastsat i det relevante regulativ, med mere end 1 dB(A) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

et prøvekøretøj, der er repræsentativt for den type, hvorpå NORESS'et skal monteres; dette køretøj skal ved måling for støjemission i henhold til de metoder, der er beskrevet i bilag 3 (inkl. alle relevante ændringer) til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63, opfylde følgende betingelser:

i)

Hvis køretøjet er af en type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i hvert af regulativerne nr. 9, 41 eller 63:

a)

støjniveauet ved køretøj i bevægelse må ikke overstige den grænse, der er fastsat i det relevante regulativ, med mere end 1 dB(A)

| b) | støjniveauet under den stationære prøvning må ikke overstige det niveau, der er bestemt under godkendelsen og angivet på fabrikationsskiltet, med mere end 3 dB(A). |
| --- | --- |

b)

støjniveauet under den stationære prøvning må ikke overstige det niveau, der er bestemt under godkendelsen og angivet på fabrikationsskiltet, med mere end 3 dB(A).

| ii) | Hvis køretøjet ikke er af den type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i det relevante regulativ, må støjniveauet ikke overstige den grænse, der gjaldt på det tidspunkt, hvor det første gang blev taget i brug, med mere end 1 dB(A). |
| --- | --- |

ii)

Hvis køretøjet ikke er af den type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i det relevante regulativ, må støjniveauet ikke overstige den grænse, der gjaldt på det tidspunkt, hvor det første gang blev taget i brug, med mere end 1 dB(A).

4.   MÆRKNING

4.1.   Hver komponent i NORESS'et, undtagen rør- og fittingstilbehør, skal være forsynet med:

| a) | handelsnavnet eller -mærket for den fabrikant, som har fremstillet NORESS'et eller dets komponenter |
| --- | --- |

a)

handelsnavnet eller -mærket for den fabrikant, som har fremstillet NORESS'et eller dets komponenter

| b) | den af fabrikanten anvendte handelsbetegnelse. |
| --- | --- |

b)

den af fabrikanten anvendte handelsbetegnelse.

4.2.   Denne mærkning skal være let læselig, uudslettelig og synlig på det sted, hvor NORESS'et er monteret.

4.3.   NORESS'et skal mærkes af fabrikanten med angivelse af de(n) type(r) køretøj(er), for hvilke det er blevet meddelt godkendelse.

4.4.   En komponent kan være mærket med adskillige godkendelsesnumre, hvis den er godkendt som komponent i adskillige udskiftningsudstødningsningssystemer.

4.5.   Reserveudstødningssystemer skal leveres i en emballage eller være forsynet med en etiket, som begge giver følgende oplysninger:

| a) | fabrikantens fabriks- eller handelsmærke for udskiftningslyddæmpningssystemet og dets komponenter |
| --- | --- |

a)

fabrikantens fabriks- eller handelsmærke for udskiftningslyddæmpningssystemet og dets komponenter

| b) | adressen på fabrikanten eller dennes repræsentant |
| --- | --- |

b)

adressen på fabrikanten eller dennes repræsentant

| c) | en liste over køretøjsmodeller, som udskiftningslyddæmpningssystemet er beregnet til. |
| --- | --- |

c)

en liste over køretøjsmodeller, som udskiftningslyddæmpningssystemet er beregnet til.

4.6.   Fabrikanten skal levere:

| a) | instruktioner, som i detaljer forklarer den korrekte metode for fastgørelse på køretøjet |
| --- | --- |

a)

instruktioner, som i detaljer forklarer den korrekte metode for fastgørelse på køretøjet

| b) | instruktioner om håndtering af lyddæmpningssystemet |
| --- | --- |

b)

instruktioner om håndtering af lyddæmpningssystemet

| c) | en liste over komponenter med numrene på de hertil hørende dele, undtagen fastholdelsesanordningerne. |
| --- | --- |

c)

en liste over komponenter med numrene på de hertil hørende dele, undtagen fastholdelsesanordningerne.

4.7.   Godkendelsesmærket.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Hvis det NORESS eller den komponent, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 6 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

5.2.   Hver godkendt NORESS tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 01 for ændringsserie 01 til regulativet) skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste væsentlige tekniske ændringer til regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type NORESS, eller komponent, som er konstrueret til samme køretøjstype(r).

5.3.   En meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller afvisning af godkendelse af et NORESS eller en komponent heraf i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

5.4.   På hver NORESS eller komponent heraf, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der være påmonteret et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| a) | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4) |
| --- | --- |

a)

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4)

4

| b) | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i litra a) ovenfor |
| --- | --- |

b)

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i litra a) ovenfor

| c) | godkendelsesnummeret skal være angivet i godkendelsesformularen sammen med den metode, der er anvendt til godkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

c)

godkendelsesnummeret skal være angivet i godkendelsesformularen sammen med den metode, der er anvendt til godkendelsesprøvningerne.

5.5.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt, når NORESS'et er monteret på køretøjet, og må ikke kunne slettes.

5.6.   En komponent må forsynes med mere end ét godkendelsesnummer, hvis den er blevet godkendt som komponent af mere end ét NORESS; i dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage cirklen. Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1.   Generelle specifikationer

Lyddæmperen skal være konstrueret, udformet og kunne monteres således, at:

| a) | køretøjet ved normal brug, uanset de vibrationer, det kan blive udsat for, opfylder kravene i denne forordning |
| --- | --- |

a)

køretøjet ved normal brug, uanset de vibrationer, det kan blive udsat for, opfylder kravene i denne forordning

| b) | den er rimeligt modstandsdygtig over for den korrosion, som den udsættes for, køretøjets anvendelse taget i betragtning |
| --- | --- |

b)

den er rimeligt modstandsdygtig over for den korrosion, som den udsættes for, køretøjets anvendelse taget i betragtning

| c) | frihøjden, som bestemt af den originale lyddæmper, og køretøjets eventuelle hældning ikke bliver reduceret |
| --- | --- |

c)

frihøjden, som bestemt af den originale lyddæmper, og køretøjets eventuelle hældning ikke bliver reduceret

| d) | der ikke er urimeligt høje temperaturer ved dens overflade |
| --- | --- |

d)

der ikke er urimeligt høje temperaturer ved dens overflade

| e) | dens kanter hverken er skarpe eller forrevne, og der er tilstrækkelig frigang til støddæmpere og fjederelementer |
| --- | --- |

e)

dens kanter hverken er skarpe eller forrevne, og der er tilstrækkelig frigang til støddæmpere og fjederelementer

| f) | der er tilstrækkelig frigang for ophængets fjederelementer |
| --- | --- |

f)

der er tilstrækkelig frigang for ophængets fjederelementer

| g) | der er tilstrækkelig sikkerhedsafstand til rør. |
| --- | --- |

g)

der er tilstrækkelig sikkerhedsafstand til rør.

| h) | at den er sikret mod manipulation på en måde, der er forenelig med klart definerede vedligeholdelses- og monteringsforskrifter. |
| --- | --- |

h)

at den er sikret mod manipulation på en måde, der er forenelig med klart definerede vedligeholdelses- og monteringsforskrifter.

6.2.   Specifikationer vedrørende støjniveau

Den lyddæmpende virkning af NORESS'et eller komponenter dertil kontrolleres ved de metoder, der er beskrevet i regulativ nr. 9, 41 eller 63. Ved anvendelsen af dette punkt skal der henvises til den ændringsserie til regulativ 92, der var i kraft på tidspunktet for typegodkendelse af det nye køretøj. Når NORESS'et eller dets komponenter er monteret på det køretøj, som er beskrevet i punkt 3.3.c), skal de støjniveauer, der opnås i henhold til de to metoder (køretøj i bevægelse og stationært køretøj) opfylde følgende betingelser:

De må ikke overstige de værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.3.c) for det samme køretøj udstyret med det originale lyddæmpningssystem under prøvningen med køretøjet i bevægelse og under den stationære prøve.

6.3.   Yderligere krav

6.3.1.   Bestemmelser om sikring mod manipulation

NORESS'et eller dets komponenter skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er let at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke let kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den skal også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.

6.3.2.   Multimode-NORESS

NORESS med flere, manuelt eller elektronisk indstillelige, førervalgbare driftstilstande skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.

6.3.3.   Forbud mod manipulationsanordninger

NORESS-fabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.

6.3.4.   Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)

Kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41 skal ligeledes være opfyldt for NORESS'et, hvis det er beregnet til anvendelse på køretøjer, der er typegodkendt i henhold til ændringsserie 04 til regulativ 41 og er underlagt kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.

Hvis der skal udføres prøvninger, anvendes køretøjet som beskrevet i punkt 3.3.c).

Den typegodkendende myndighed kan stille krav om relevante prøvninger for at kontrollere, at NORESS'et overholder disse krav.

Fabrikanten afgiver en udtalelse i overensstemmelse med bilag 4 i dette regulativ, om at NORESS'et eller de komponenter, der skal godkendes, er i overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemissioner i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.

6.4.   Måling af køretøjets ydelse

6.4.1.   NORESS'et eller dets komponenter skal være således indrettet, at køretøjets ydelser svarer til den ydelse, som opnås med det originale udstødningslyddæmpningssystem eller komponenter hertil.

6.4.2.   NORESS'et eller, efter fabrikantens valg, dets komponenter sammenlignes med et originalt lyddæmpningssystem eller dets komponenter, også er i ubrugt tilstand, monteret successivt på det køretøj, der er omhandlet i punkt 3.3.c).

6.4.3.   Kontrollen foretages ved måling af output i overensstemmelse med punkt 6.4.4.1 eller 6.4.4.2. Den maksimale effekt og motorhastigheden ved maksimal effekt målt med NORESS'et må ikke overstige nettoeffekten og motorhastigheden målt ved de betingelser, der er fastsat nedenfor med det originale udstødningssystem med mere end ± 5 procent.

6.4.4.   Prøvningsmetode

6.4.4.1.   Metode til prøvning på motor

Målingerne gennemføres på det køretøj, som er beskrevet i punkt 3.3.c) med motoren anbragt på dynamometer.

6.4.4.2.   Metode til prøvning af køretøj

Målingerne gennemføres på det i punkt 3.3.c) omhandlede køretøj. De værdier, der opnås med det originale lyddæmpningssystem, skal sammenlignes med de resultater, der er opnået med NORESS'et. Prøvningen skal udføres på et rulledynamometer.

6.5.   Supplerende bestemmelser om NORESS'et eller komponenter hertil, som er fyldt med fibermaterialer

Brug af absorberende fibermaterialer er kun tilladt i konstruktionen af NORESS'et, hvis kravene i bilag 3 er opfyldt.

6.6.   Evaluering af emissionen af forurenende stoffer fra køretøjer, som er udstyret med udskiftningslyddæmper

Det køretøj, der er omhandlet i punkt 3.3.c), med ikke-originalt udskiftningsudstødninglyddæmpningssystem (NORESS) af den type, der ansøges om godkendelse af, skal opfylde forskrifterne om forurening i henhold til køretøjets typeattest. Dokumentation skal fremgå af prøvningsrapporten.

7.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF NORESS OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

7.1.   Enhver ændring af NORESS-typen eller dens komponenter skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt NORESS-typen. Den pågældende myndighed kan da enten:

| a) | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller |
| --- | --- |

a)

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller

| b) | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

b)

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

7.2.   Fabrikanten af NORESS'et eller en komponent heraf eller dennes bemyndigede repræsentant kan anmode den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse af NORESS'et for en eller flere køretøjstyper, om en udvidelse af godkendelsen til at omfatte andre køretøjstyper. Den procedure, der anvendes, er beskrevet i punkt 3 ovenfor.

7.3.   De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringerne, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.

7.4.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:

| a) | Et NORESS, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 ovenfor. |
| --- | --- |

a)

Et NORESS, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 ovenfor.

| b) | Indehaveren af godkendelsen skal for hver type NORESS sikre, at mindst de prøvninger, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ, gennemføres. |
| --- | --- |

b)

Indehaveren af godkendelsen skal for hver type NORESS sikre, at mindst de prøvninger, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ, gennemføres.

| c) | Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

c)

Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

| d) | Produktionen anses for at stemme overens med kravene i dette regulativ, hvis bestemmelserne i regulativ nr. 9, 41 og 63, svarende til køretøjstypen, er opfyldt, og hvis støjniveauet, målt efter den metode, der er beskrevet i de pågældende regulativer, under kørsel ikke med mere end 3 dB(A) overskrider støjniveauet målt ved typegodkendelse og ikke med mere end 1 dB(A) overskrider de grænser, der er angivet i regulativ nr. 9, 41 og 63, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

d)

Produktionen anses for at stemme overens med kravene i dette regulativ, hvis bestemmelserne i regulativ nr. 9, 41 og 63, svarende til køretøjstypen, er opfyldt, og hvis støjniveauet, målt efter den metode, der er beskrevet i de pågældende regulativer, under kørsel ikke med mere end 3 dB(A) overskrider støjniveauet målt ved typegodkendelse og ikke med mere end 1 dB(A) overskrider de grænser, der er angivet i regulativ nr. 9, 41 og 63, alt efter hvad der er relevant.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type NORESS i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis NORESS'et eller dets komponenter ikke har bestået den i punkt 8.b) foreskrevne prøvning.

9.2.   Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som parten tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af oplysningsskemaet svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en type udskiftningslyddæmpningssystem eller komponenter heraf i henhold til dette regulativ, underretter denne straks den myndighed, der meddelte godkendelsen, som igen underretter de øvrige kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er meddelt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.4, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Disse komponenter er især udstødningsmanifolden, selve lyddæmperen, ekspansionskammeret og resonatoren.

2

(3)  Hvis den nominelle maksimale nettoeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner den nominelle nettoeffekt i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den nominelle maksimale nettoeffekt opnås.

3

(4)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i overenskomsten af 1958 er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

4

---

BILAG 1

DEL A

FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL ÆNDRINGSSERIE 04 TIL REGULATIV Nr. 41

Meddelelse

(største format: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Udstedt af: Myndighedens navn:

Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype med hensyn til en type NORESS eller komponent heraf i henhold til regulativ nr. 92.

Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:

1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:

2. Køretøjstype:

3. Fabrikantens navn og adresse:

4. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (hvis udpeget):

5. Motor

5.1. Fabrikant:

5.2. Type:

5.3. Model:

5.4. Nominel maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1

5.5. Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3):

5.6. Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2)

5.7. Slagvolumen: cm3

6. Transmission

6.1. Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte:

6.2. Antal gear:

7. Udstyr

7.1. Udstødningslyddæmper

7.1.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:

7.1.2. Model:

7.1.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:

7.2. Indsugningsstøjdæmper

7.2.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:

7.2.2. Model:

7.2.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:

8. Gear, der anvendes til prøvning af køretøj i bevægelse:

9. Endeligt(-e) udvekslingsforhold:

10. ECE-typegodkendelsesnummer for dæk:

Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:

10.1. Dækfabrikant:

10.2. Handelsbetegnelse/-r for dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal:

10.3. Dækstørrelse (for hver aksel):

10.4. Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger):

11. Masser

11.1. Maksimalt tilladt totalvægt: kg

11.2. Prøvningsmasse: kg

11.3. Effekt/masseforhold-indeks (PMR):

12. Køretøjets længde: m

12.1. Referencelængde lref: m

13. Køretøjets hastighed under målinger i gear (i)

13.1. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h

13.2. Foraccelerationslængde i gear (i): m

13.3. Køretøjets hastighed vPP′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h

13.4. Køretøjets hastighed vBB′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h

14. Køretøjets hastighed ved eventuelle målinger i gear (i+1)

14.1. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h

14.2. Foraccelerationslængde i gear (i+1): m

14.3. Køretøjets hastighed vPP′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h

14.4. Køretøjets hastighed vBB′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h

15. Accelerationer beregnes mellem linjerne AA′ og BB′/PP′ og BB′

15.1. Beskrivelse af funktionerne i udstyr, der anvendes til at stabilisere accelerationen (hvis relevant):

16. Støjniveau for køretøj under kørsel

16.1. Prøvningsresultat ved fuld gasgivning, Lwot: db(A)

16.2. Prøvningsresultater ved konstanthastighedsprøve, Lcrs: db(A)

16.3. Deleffektfaktoren, kp: db(A)

16.4. Endeligt prøvningsresultat, Lurban: db(A)

17. Støjniveau for stationært køretøj:

17.1. Mikrofonens placering og orientering (i henhold til tillæg 2 til bilag 3 til ændringsserie 04 af regulativ nr. 41):

17.2. Prøvningsresultat for stationær prøvning: db(A) ved min– 1

18. Yderligere bestemmelser om støjemission:

Se fabrikantens overensstemmelseserklæring (vedlagt)

19. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata

19.1. Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen:

19.2. Foraccelerationens længde lPA: m

19.3. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h

19.4. Lydtryk Lwot(i): dB(A)

20. Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse:

21. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:

22. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:

23. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:

24. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):

25. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:

26. Sted:

27. Dato:

28. Underskrift:

29. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:

a) Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

b) Fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

c) En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.

(1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).

(2) Det ikke gældende slettes.

(3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.

DEL B

FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL REGULATIV Nr. 9 ELLER REGULATIV Nr. 63

FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL REGULATIV Nr. 9 ELLER REGULATIV Nr. 63

Meddelelse

(største format: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Udstedt af: Myndighedens navn:

Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype med hensyn til en type NORESS eller komponent heraf i henhold til regulativ nr. 92.

Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:

1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:

2. Køretøjstype:

3. Fabrikantens navn og adresse:

4. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (hvis udpeget):

5. Motor

5.1. Fabrikant:

5.2. Type:

5.3. Model:

5.4. Nominel maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1

5.5. Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3):

5.6. Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2)

5.7. Slagvolumen: cm3

6. Transmission

6.1. Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte:

6.2. Antal gear:

7. Udstyr

7.1. Udstødningslyddæmper

7.1.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:

7.1.2. Model:

7.1.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:

7.2. Indsugningsstøjdæmper

7.2.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:

7.2.2. Model:

7.2.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:

8. Gear, der anvendes til prøvning af køretøj i bevægelse:

9. Endeligt(-e) udvekslingsforhold:

10. ECE-typegodkendelsesnummer for dæk:

Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:

10.1. Dækfabrikant:

10.2. Handelsbetegnelse/-r for dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal:

10.3. Dækstørrelse (for hver aksel):

10.4. Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger):

11. Masser

11.1. Maksimalt tilladt totalvægt: kg

11.2. Prøvningsmasse: kg

11.3. Effekt/masseforhold-indeks (PMR):

12. Køretøjets længde: m

13. Støj fra køretøj i bevægelse i dB (A):

13.1. Gear (i) til prøvning af køretøj i bevægelse:

13.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h

14. Støjniveau fra stationært køretøj i dB(A):

14.1. ved motorhastigheden: min– 1

14.2. Mikrofonens placering og orientering:

15. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata

15.1. Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen:

15.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h

15.3. Lydtryk L(i): dB(A)

16. Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse:

17. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:

18. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:

19. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:

20. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):

21. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:

22. Sted:

23. Dato:

24. Underskrift:

25. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:

a) Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

b) Fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet

c) En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.

(1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).

(2) Det ikke gældende slettes.

(3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.

---

BILAG 2

EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKER

(Se punkt 5.4 i dette regulativ)

Image 52

Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en komponent af et lyddæmpningssystem, angiver, at den pågældende type udskiftningslyddæmpningssystem er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 92 med godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret 01 angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i dette regulativ nr. 92, mens godkendelsesnummeret 00 angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 92 i dets oprindelige form.

---

BILAG 3

KRAV TIL ABSORBERENDE FIBERMATERIALER, DER ANVENDES I NORESS

(Se punkt 6.5 i dette regulativ)

| 1. | Absorberende fibermaterialer skal være asbestfrie og kan kun bruges ved konstruktion af lyddæmpere, hvis det ved egnede foranstaltninger sikres, at de absorberende fibermaterialer forbliver på deres plads i hele den tid, lyddæmperen er i brug, og den opfylder kravene i et af punkterne 2, 3, 4 eller 5, efter fabrikantens valg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Efter at fibermaterialet er fjernet, skal støjniveauet opfylde forskrifterne i punkt 6.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Absorberende fibermaterialer må ikke anvendes i de dele af lyddæmperen, hvorigennem udstødningsgasser passerer, og skal opfylde følgende krav:






  a) | Materialet konditioneres i en ovn ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 4 timer, uden at fibrenes gennemsnitslængde, diameter og densitet reduceres. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Materialet konditioneres i en ovn ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 4 timer, uden at fibrenes gennemsnitslængde, diameter og densitet reduceres.

| b) | Efter konditionering ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 1 time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2599. |
| --- | --- |

b)

Efter konditionering ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 1 time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2599.

| c) | Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 °C ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:






  i) | 1 N hydrogenbromid (HBr), 10 ml |
| --- | --- | --- |

c)

Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 °C ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:

i)

1 N hydrogenbromid (HBr), 10 ml

| ii) | 1 N svovlsyre (H2SO4), 10 ml |
| --- | --- |

ii)

1 N svovlsyre (H2SO4), 10 ml

| iii) | Destilleret vand indtil 1 000 ml. |
| --- | --- |

iii)

Destilleret vand indtil 1 000 ml.

Bemærkning: Materialet skal vaskes i destilleret vand og tørres i en time ved 105 °C, inden det vejes.

| 4. | Inden prøvning af systemet i overensstemmelse med punkt 6.2 i dette regulativ, anbringes det i normal tilstand med henblik på landevejskørsel ved en af metoderne i overensstemmelse med og som beskrevet i punkt 5.1.4 i bilag 3 i regulativ nr. 9 eller 63 eller i punkt 1.3 i bilag 5 til regulativ nr. 41, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Udstødningsgassen er ikke i kontakt med fibermaterialerne, og fibermaterialerne er ikke under påvirkning af trykvariationer. |
| --- | --- |

5.

---

BILAG 4

ERKLÆRING OM OVERENSSTEMMELSE MED DE SUPPLERENDE BESTEMMELSER OM STØJEMISSION

(største format: A4 (210 × 297 mm)

Denne erklæring kræves for ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer bestemt til anvendelse på køretøjer i klasse L3, som er godkendt i henhold til ændringsserie 04 til regulativ nr. 41 og er underlagt kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.

(Fabrikantens navn) attesterer, at de ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af denne type (type for så vidt angår støjemission i henhold til regulativ nr. 41) opfylder kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.

(Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig vurdering af støjemissionsniveauet for det ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 92.

Dato:

Den bemyndigede repræsentants navn:

Den bemyndigede repræsentants underskrift:

---