# Az Európai Unió L 279/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 279 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. november 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 279

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. november 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/1676 határozata (2018. október 15.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1677 rendelete (2018. november 5.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1678 rendelete (2018. november 5.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7b-k, 8, 9 és 10 övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott, foltos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1679 rendelete (2018. november 5.) a Litvánia lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1680 rendelete (2018. november 5.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1681 rendelete (2018. november 5.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1682 rendelete (2018. november 5.) a Lengyelország lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1683 rendelete (2018. november 5.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1684 végrehajtási rendelete (2018. november 8.) a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1685 végrehajtási rendelete (2018. november 8.) az 1059/2003/EK rendelet értelmében az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbításának egységes feltételeiről | 33 |
| | | A Bizottság (EU) 2018/1686 végrehajtási rendelete (2018. november 8.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott huszonhetedik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról | 35 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1687 végrehajtási határozata (2018. november 7.) a nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a tulajdonosaik kíséretében lévő, kedvtelésből tartott madarak Közösségbe való behozataláról szóló 2007/25/EK bizottsági határozatnak az alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 7240. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1688 végrehajtási határozata (2018. november 7.) az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek tekintetében Szlovákiának biztosított eltérésekről
  (az értesítés a C(2018) 7304. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1689 végrehajtási határozata (2018. november 8.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 7511. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 39 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2018/1676 határozata (2018. október 15.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/1677 rendelete (2018. november 5.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

3

*

A Bizottság (EU) 2018/1678 rendelete (2018. november 5.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7b-k, 8, 9 és 10 övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott, foltos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

5

*

A Bizottság (EU) 2018/1679 rendelete (2018. november 5.) a Litvánia lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

7

*

A Bizottság (EU) 2018/1680 rendelete (2018. november 5.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

9

*

A Bizottság (EU) 2018/1681 rendelete (2018. november 5.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

11

*

A Bizottság (EU) 2018/1682 rendelete (2018. november 5.) a Lengyelország lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

13

*

A Bizottság (EU) 2018/1683 rendelete (2018. november 5.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

15

*

A Bizottság (EU) 2018/1684 végrehajtási rendelete (2018. november 8.) a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

17

*

A Bizottság (EU) 2018/1685 végrehajtási rendelete (2018. november 8.) az 1059/2003/EK rendelet értelmében az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbításának egységes feltételeiről

33

A Bizottság (EU) 2018/1686 végrehajtási rendelete (2018. november 8.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott huszonhetedik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

35

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/1687 végrehajtási határozata (2018. november 7.) a nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a tulajdonosaik kíséretében lévő, kedvtelésből tartott madarak Közösségbe való behozataláról szóló 2007/25/EK bizottsági határozatnak az alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 7240. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 7240. számú dokumentummal történt)

1

36

*

A Bizottság (EU) 2018/1688 végrehajtási határozata (2018. november 7.) az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek tekintetében Szlovákiának biztosított eltérésekről
  (az értesítés a C(2018) 7304. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 7304. számú dokumentummal történt)

1

38

*

A Bizottság (EU) 2018/1689 végrehajtási határozata (2018. november 8.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 7511. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 7511. számú dokumentummal történt)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/1

---

A TANÁCS (EU) 2018/1676 HATÁROZATA

(2018. október 15.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. április 23-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy szabadkereskedelmi megállapodásról tárgyaljon a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (a továbbiakban: ASEAN) tagállamaival. Ez a felhatalmazás kétoldalú tárgyalások lehetőségéről is rendelkezett. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. április 23-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy szabadkereskedelmi megállapodásról tárgyaljon a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (a továbbiakban: ASEAN) tagállamaival. Ez a felhatalmazás kétoldalú tárgyalások lehetőségéről is rendelkezett.

| (2) | A Tanács 2009. december 22-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat folytasson az egyes ASEAN-tagállamokkal, elsőként Szingapúrral, amely tárgyalásokat a Bizottságnak a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban kellett folytatnia. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2009. december 22-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat folytasson az egyes ASEAN-tagállamokkal, elsőként Szingapúrral, amely tárgyalásokat a Bizottságnak a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban kellett folytatnia.

| (3) | A Tanács 2011. szeptember 12-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kiterjessze a Szingapúrral folyamatban lévő tárgyalásokat a beruházásvédelemre is. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2011. szeptember 12-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kiterjessze a Szingapúrral folyamatban lévő tárgyalásokat a beruházásvédelemre is.

| (4) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásra (a megállapodás) irányuló tárgyalások lezárultak, és a megállapodást az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel a későbbi időpontban történő megkötéséhez szükséges eljárások lezárására, |
| --- | --- |

(4)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásra (a megállapodás) irányuló tárgyalások lezárultak, és a megállapodást az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel a későbbi időpontban történő megkötéséhez szükséges eljárások lezárására,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás (1) megkötésére.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2018. október 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. KÖSTINGER

---

(1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

1

---

RENDELETEK

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1677 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 19/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | SOL/7HJK. |
| Faj | Közönséges nyelvhal (Solea solea) |
| Övezet | 7h, 7j és 7k |
| A tilalom bevezetésének napja | 2018.9.14. |

Szám

19/TQ120

Tagállam

Belgium

Állomány

SOL/7HJK.

Faj

Közönséges nyelvhal (Solea solea)

Övezet

7h, 7j és 7k

A tilalom bevezetésének napja

2018.9.14.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1678 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7b-k, 8, 9 és 10 övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott, foltos tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 20/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | HAD/7X7A34 |
| Faj | Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) |
| Övezet | 7b–k, 8, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2018.9.14. |

Szám

20/TQ120

Tagállam

Belgium

Állomány

HAD/7X7A34

Faj

Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus)

Övezet

7b–k, 8, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

A tilalom bevezetésének napja

2018.9.14.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1679 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Litvánia lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 21/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Litvánia |
| Állomány | CJM/SPRFMO |
| Faj | Fattyúmakréla (Trachurus Murphyi) |
| Övezet | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület |
| A tilalom bevezetésének napja | 2018.9.18. |

Szám

21/TQ120

Tagállam

Litvánia

Állomány

CJM/SPRFMO

Faj

Fattyúmakréla (Trachurus Murphyi)

Övezet

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

A tilalom bevezetésének napja

2018.9.18.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1680 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a 7h, 7j és 7k övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 22/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | PLE/7HJK. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | 7h, 7j és 7k |
| A tilalom bevezetésének napja | 2018.9.19. |

Szám

22/TQ120

Tagállam

Belgium

Állomány

PLE/7HJK.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

7h, 7j és 7k

A tilalom bevezetésének napja

2018.9.19.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1681 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 23/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Állomány | CJM/SPRFMO |
| Faj | Fattyúmakréla (Trachurus Murphyi) |
| Övezet | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2018.9.18. |

Szám

23/TQ120

Tagállam

Hollandia

Állomány

CJM/SPRFMO

Faj

Fattyúmakréla (Trachurus Murphyi)

Övezet

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

A tilalom bevezetésének időpontja

2018.9.18.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1682 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Lengyelország lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 24/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Állomány | CJM/SPRFMO |
| Faj | Fattyúmakréla (Trachurus murphyi) |
| Övezet | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület |
| A tilalom bevezetésének napja | 2018.9.18. |

Szám

24/TQ120

Tagállam

Lengyelország

Állomány

CJM/SPRFMO

Faj

Fattyúmakréla (Trachurus murphyi)

Övezet

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

A tilalom bevezetésének napja

2018.9.18.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1683 RENDELETE

(2018. november 5.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, fattyúmakrélára irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2018. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2018-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2018. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 25/TQ120 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | CJM/SPRFMO |
| Faj | Fattyúmakréla (Trachurus murphyi) |
| Övezet | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület |
| A tilalom bevezetésének napja | 2018.9.20. |

Szám

25/TQ120

Tagállam

Németország

Állomány

CJM/SPRFMO

Faj

Fattyúmakréla (Trachurus murphyi)

Övezet

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

A tilalom bevezetésének napja

2018.9.20.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1684 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. november 8.)

a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Előző vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az 1136/2006/EK tanácsi rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat megnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1136/2006/EK tanácsi rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat megnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat.

2

| (2) | A 796/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (3) a Tanács az 1225/2009/EK rendelet (4) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára ismételten végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. |
| --- | --- |

(2)

A 796/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (3) a Tanács az 1225/2009/EK rendelet (4) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára ismételten végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetett be.

3

4

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

5

| (4) | A felülvizsgálati kérelmet 2017. május 30-án nyújtotta be az Emelőkaros Gyorsfűzők Gyártószövetsége (a továbbiakban: kérelmező) három olyan uniós gyártó nevében, amelyek termelése az emelőkaros gyorsfűzők teljes uniós termelésének körülbelül 95 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálati kérelmet 2017. május 30-án nyújtotta be az Emelőkaros Gyorsfűzők Gyártószövetsége (a továbbiakban: kérelmező) három olyan uniós gyártó nevében, amelyek termelése az emelőkaros gyorsfűzők teljes uniós termelésének körülbelül 95 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

1.3.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (5) | Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2017. szeptember 1-jén az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(5)

Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2017. szeptember 1-jén az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (6) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. Ezenfelül a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, a tudomása szerint érintett importőröket/felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. Ezenfelül a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, a tudomása szerint érintett importőröket/felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat.

| (8) | Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információt és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. |
| --- | --- |

(8)

Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információt és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt.

1.5.1.   Mintavétel

Mintavétel

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az érdekelt felek körében mintavételt alkalmazhat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az érdekelt felek körében mintavételt alkalmazhat.

1.5.1.1.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (10) | Tekintettel a Kínában működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a Kínában működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

| (11) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A kért információk a termelési volumenre és a termelési kapacitásra is kiterjedtek. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A kért információk a termelési volumenre és a termelési kapacitásra is kiterjedtek. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (12) | A megkeresett 33 kínai exportőr/gyártó, valamint az egyéb kínai exportőrök/gyártók közül egy sem jelentkezett, illetve adta át a kért információkat. |
| --- | --- |

(12)

A megkeresett 33 kínai exportőr/gyártó, valamint az egyéb kínai exportőrök/gyártók közül egy sem jelentkezett, illetve adta át a kért információkat.

1.5.1.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a mintát a hasonló termék értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók az uniós gazdasági ágazat becsült teljes termelésének több mint 75 %-át, az uniós gazdasági ágazat uniós független vevőknek történő értékesítéseinek pedig több mint 75 %-át tették ki a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel, és így az ideiglenes minta megerősítést nyert. A Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak ítélte. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a mintát a hasonló termék értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók az uniós gazdasági ágazat becsült teljes termelésének több mint 75 %-át, az uniós gazdasági ágazat uniós független vevőknek történő értékesítéseinek pedig több mint 75 %-át tették ki a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel, és így az ideiglenes minta megerősítést nyert. A Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak ítélte.

1.5.1.3.   Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (14) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság felkérte ezeket a feleket, hogy jelentkezzenek, és a vállalataikra vonatkozóan bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság felkérte ezeket a feleket, hogy jelentkezzenek, és a vállalataikra vonatkozóan bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat.

| (15) | Ezenfelül az eljárás megindítási szakaszában a Bizottság 26, a felülvizsgálati kérelemben megnevezett importőrrel vette fel a kapcsolatot, és felkérte őket, hogy ismertessék tevékenységüket, és töltsék ki az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletét. |
| --- | --- |

(15)

Ezenfelül az eljárás megindítási szakaszában a Bizottság 26, a felülvizsgálati kérelemben megnevezett importőrrel vette fel a kapcsolatot, és felkérte őket, hogy ismertessék tevékenységüket, és töltsék ki az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletét.

| (16) | Egyetlen importőr sem jelentkezett a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(16)

Egyetlen importőr sem jelentkezett a Bizottságnál.

1.5.2.   Kérdőívek

Kérdőívek

| (17) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak és három, a felülvizsgálati kérelemben azonosított felhasználónak. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak és három, a felülvizsgálati kérelemben azonosított felhasználónak.

| (18) | A Bizottság kérdőíveket küldött továbbá 38, piacgazdasággal rendelkező, esetlegesen figyelembe vehető harmadik országban (nevezetesen Indiában, Iránban, Japánban, Kambodzsában, Svájcban, Thaiföldön és Ukrajnában) működő gyártónak. A potenciális analóg országok egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság kérdőíveket küldött továbbá 38, piacgazdasággal rendelkező, esetlegesen figyelembe vehető harmadik országban (nevezetesen Indiában, Iránban, Japánban, Kambodzsában, Svájcban, Thaiföldön és Ukrajnában) működő gyártónak. A potenciális analóg országok egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet a Bizottságnak.

| (19) | A mintában szereplő három uniós gyártó benyújtott kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(19)

A mintában szereplő három uniós gyártó benyújtott kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (20) | A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, és nem nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(20)

A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, és nem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

1.5.3.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (21) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
  Uniós gyártók






  — | IML, Offanengo, Olaszország |
| --- | --- | --- |

(21)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

Uniós gyártók

—

IML, Offanengo, Olaszország

| — | NIKO, d.o.o., Železniki, Szlovénia |
| --- | --- |

—

NIKO, d.o.o., Železniki, Szlovénia

| — | INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Cseh Köztársaság

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (22) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban és mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűzők. Ezek a – Kínából származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 8305100050) alá tartozó – emelőkaros gyorsfűzők hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített fémelemekből (általában kettőből) állnak, és legalább egy olyan nyitó szerkezettel rendelkeznek, amely lehetővé teszi a papírlapok és az egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(22)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban és mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűzők. Ezek a – Kínából származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 8305100050) alá tartozó – emelőkaros gyorsfűzők hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített fémelemekből (általában kettőből) állnak, és legalább egy olyan nyitó szerkezettel rendelkeznek, amely lehetővé teszi a papírlapok és az egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (23) | Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínában gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos alapvető felhasználási módokkal rendelkezik. Ezért ezeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintette. |
| --- | --- |

(23)

Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínában gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos alapvető felhasználási módokkal rendelkezik. Ezért ezeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintette.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (24) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (25) | A (12) és (20) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(25)

A (12) és (20) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (26) | Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől és a mintában szereplő uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információk. |
| --- | --- |

(26)

Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől és a mintában szereplő uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információk.

3.2.   Dömping

Dömping

| (27) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés a rendes érték megállapítása céljából analóg ország használatát javasolta. Alternatív megoldásként, ha a megfelelő analóg országok egyike sem tanúsítana együttműködést, a Bizottság a rendes érték megállapítása céljából az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak figyelembevételét irányozta elő. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket annak megfelelőségével kapcsolatban, hogy a Bizottság a rendes értéket ilyen módon kívánja meghatározni. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés a rendes érték megállapítása céljából analóg ország használatát javasolta. Alternatív megoldásként, ha a megfelelő analóg országok egyike sem tanúsítana együttműködést, a Bizottság a rendes érték megállapítása céljából az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak figyelembevételét irányozta elő. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket annak megfelelőségével kapcsolatban, hogy a Bizottság a rendes értéket ilyen módon kívánja meghatározni. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

| (28) | Az exportárak tekintetében a kínai exportáló gyártók és az uniós piacon működő független importőrök együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudott az exportértékesítésekre tranzakciónkénti exportmennyiséget vagy -árat meghatározni. Ezért a Bizottság megvizsgálta az exportár meghatározásának alternatív módozatait. |
| --- | --- |

(28)

Az exportárak tekintetében a kínai exportáló gyártók és az uniós piacon működő független importőrök együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudott az exportértékesítésekre tranzakciónkénti exportmennyiséget vagy -árat meghatározni. Ezért a Bizottság megvizsgálta az exportár meghatározásának alternatív módozatait.

| (29) | Először is azt vizsgálták, hogy az Eurostattól származó vagy más statisztikai adatok, például a tagállamok által az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak jelentett adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis), más rendelkezésre álló adatokkal összevetve, felhasználhatók-e az exportárak megállapításának alternatív eszközeként. Az Eurostat-adatok azonban nem volt megfelelők, mivel az importstatisztikák a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő behozatalra is kiterjedtek. Hasonlóképpen, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis nem tette lehetővé az exportáraknak az uniós gazdasági ágazat áraival való, típusonként történő összehasonlítását. Továbbá a TARIC vagy a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázis az emelőkaros gyorsfűzők mennyiségét kilogrammban tartja nyilván, míg a rendes érték darabokon alapul. |
| --- | --- |

(29)

Először is azt vizsgálták, hogy az Eurostattól származó vagy más statisztikai adatok, például a tagállamok által az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak jelentett adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis), más rendelkezésre álló adatokkal összevetve, felhasználhatók-e az exportárak megállapításának alternatív eszközeként. Az Eurostat-adatok azonban nem volt megfelelők, mivel az importstatisztikák a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő behozatalra is kiterjedtek. Hasonlóképpen, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis nem tette lehetővé az exportáraknak az uniós gazdasági ágazat áraival való, típusonként történő összehasonlítását. Továbbá a TARIC vagy a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázis az emelőkaros gyorsfűzők mennyiségét kilogrammban tartja nyilván, míg a rendes érték darabokon alapul.

| (30) | Ezt követően a Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati kérelemben megadott exportárak felhasználhatóságát is. A Bizottság emlékeztet arra, hogy e módszert alkalmazták a (2) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során, és hogy az elvben lehetővé teszi a típusonkénti összehasonlítást is. A felülvizsgálati kérelemben benyújtott számlák azonban más harmadik országokba történő kivitelek exportáraira vonatkoztak. |
| --- | --- |

(30)

Ezt követően a Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati kérelemben megadott exportárak felhasználhatóságát is. A Bizottság emlékeztet arra, hogy e módszert alkalmazták a (2) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során, és hogy az elvben lehetővé teszi a típusonkénti összehasonlítást is. A felülvizsgálati kérelemben benyújtott számlák azonban más harmadik országokba történő kivitelek exportáraira vonatkoztak.

| (31) | Következésképpen nem lehetett Unióba irányuló exportárakon alapuló dömpingszámításokat végezni és a dömping tényét megerősítő megállapítást tenni. A vizsgálat ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét vizsgálta. |
| --- | --- |

(31)

Következésképpen nem lehetett Unióba irányuló exportárakon alapuló dömpingszámításokat végezni és a dömping tényét megerősítő megállapítást tenni. A vizsgálat ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét vizsgálta.

3.3.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

A dömping megismétlődésének valószínűsége

| (32) | A dömping megismétlődésének valószínűségére irányuló vizsgálat a következőkre terjedt ki: a rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat; a gyártási, a termelési és a szabad kapacitás Kínában; az uniós piac vonzereje a kínai behozatalok szempontjából. |
| --- | --- |

(32)

A dömping megismétlődésének valószínűségére irányuló vizsgálat a következőkre terjedt ki: a rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat; a gyártási, a termelési és a szabad kapacitás Kínában; az uniós piac vonzereje a kínai behozatalok szempontjából.

3.3.1.   A rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat

A rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat

| (33) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a más harmadik országokba irányuló kínai export áraival hasonlították össze. |
| --- | --- |

(33)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a más harmadik országokba irányuló kínai export áraival hasonlították össze.

3.3.1.1.   A rendes érték meghatározásának alapja

A rendes érték meghatározásának alapja

| (34) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a rendes értéket egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értéke, illetve az analóg ország által más országok, többek között az Unió esetében alkalmazott exportár alapján kellett meghatározni. Amennyiben ezek a módszerek nem állnak rendelkezésre, a rendes értéket bármely más észszerű alapon is meg lehet határozni, beleértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, amelyet szükség esetén megfelelően ki kell igazítani úgy, hogy egy észszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a rendes értéket egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értéke, illetve az analóg ország által más országok, többek között az Unió esetében alkalmazott exportár alapján kellett meghatározni. Amennyiben ezek a módszerek nem állnak rendelkezésre, a rendes értéket bármely más észszerű alapon is meg lehet határozni, beleértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, amelyet szükség esetén megfelelően ki kell igazítani úgy, hogy egy észszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon.

| (35) | Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott felülvizsgálati kérelem több, az Unión kívüli, piacgazdasággal rendelkező országban (nevezetesen Indiában, Iránban és Thaiföldön) működő gyártót is megnevezett. |
| --- | --- |

(35)

Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott felülvizsgálati kérelem több, az Unión kívüli, piacgazdasággal rendelkező országban (nevezetesen Indiában, Iránban és Thaiföldön) működő gyártót is megnevezett.

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság Indiával, Thaifölddel és Iránnal tervezett együttműködést. Az eljárás megindításáról szóló értesítés ezen túlmenően pontosan kifejtette, hogy amennyiben a vizsgálatban nem működnek együtt az Unión kívüli más piacgazdasággal rendelkező országban működő gyártók, a Bizottság az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat szándékozik a rendes érték meghatározásának alapjául venni. Az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak szolgáltak az eredeti vizsgálat és a (2) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során a rendes érték meghatározásának alapjául. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság Indiával, Thaifölddel és Iránnal tervezett együttműködést. Az eljárás megindításáról szóló értesítés ezen túlmenően pontosan kifejtette, hogy amennyiben a vizsgálatban nem működnek együtt az Unión kívüli más piacgazdasággal rendelkező országban működő gyártók, a Bizottság az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat szándékozik a rendes érték meghatározásának alapjául venni. Az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak szolgáltak az eredeti vizsgálat és a (2) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során a rendes érték meghatározásának alapjául.

| (37) | A (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az eljárás megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot a gyártókkal, valamint más országok nyilvánosan elérhető forrásokból azonosítható potenciális gyártóival. |
| --- | --- |

(37)

A (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az eljárás megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot a gyártókkal, valamint más országok nyilvánosan elérhető forrásokból azonosítható potenciális gyártóival.

| (38) | Az emelőkaros gyorsfűzők egy iráni gyártója jelezte együttműködési szándékát, de csak részleges választ adott a kérdőívre. A Bizottság kérései ellenére ez a gyártó nem szolgáltatott további információkat. Az e gyártó által szolgáltatott információk rendkívül hiányosak és/vagy következetlenek voltak, így azokat a rendes érték kiszámításához nem lehetett alapul venni. |
| --- | --- |

(38)

Az emelőkaros gyorsfűzők egy iráni gyártója jelezte együttműködési szándékát, de csak részleges választ adott a kérdőívre. A Bizottság kérései ellenére ez a gyártó nem szolgáltatott további információkat. Az e gyártó által szolgáltatott információk rendkívül hiányosak és/vagy következetlenek voltak, így azokat a rendes érték kiszámításához nem lehetett alapul venni.

| (39) | A Bizottság által megkeresett más lehetséges analóg országok egyikében sem működött együtt egyetlen más gyártó sem. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság által megkeresett más lehetséges analóg országok egyikében sem működött együtt egyetlen más gyártó sem.

| (40) | Ennek megfelelően a Bizottság egyetlen lehetősége az volt, hogy a rendes érték meghatározásakor az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakra támaszkodjon. |
| --- | --- |

(40)

Ennek megfelelően a Bizottság egyetlen lehetősége az volt, hogy a rendes érték meghatározásakor az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakra támaszkodjon.

| (41) | Egyetlen érdekelt féltől sem érkezett észrevétel azzal kapcsolatban, hogy megfelelőnek tartották-e a rendes érték meghatározásának alapját. |
| --- | --- |

(41)

Egyetlen érdekelt féltől sem érkezett észrevétel azzal kapcsolatban, hogy megfelelőnek tartották-e a rendes érték meghatározásának alapját.

3.3.1.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (42) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban és a (34)–(41) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a rendes érték meghatározásához az Unióban a hasonló termékért a szokásos kereskedelmi forgalomban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat használták. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban és a (34)–(41) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a rendes érték meghatározásához az Unióban a hasonló termékért a szokásos kereskedelmi forgalomban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat használták.

| (43) | Ennek eredményeként a rendes értéket a mintában szereplő uniós gyártók független vevők számára felszámított belföldi értékesítési árai súlyozott átlagaként határozták meg. |
| --- | --- |

(43)

Ennek eredményeként a rendes értéket a mintában szereplő uniós gyártók független vevők számára felszámított belföldi értékesítési árai súlyozott átlagaként határozták meg.

| (44) | A Bizottság először azt vizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a hasonló terméknek a mintában szereplő uniós gyártók által független vevőknek történő belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba exportált teljes értékesítési volumenre vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni. A (29) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az Eurostat és más statisztikák alkalmatlannak bizonyultak a dömping folytatódásának megállapítására. Az érintett termék Unióba irányuló behozatala mértékének jelzéséhez azonban felhasználhatók. Ennek alapján a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit összességében kellően reprezentatívnak tekintették, a (63) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint figyelembe véve az adatok bizalmas jellegét. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nem lehetett az egyes terméktípusokra lebontva reprezentatív elemzést végezni. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság először azt vizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a hasonló terméknek a mintában szereplő uniós gyártók által független vevőknek történő belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba exportált teljes értékesítési volumenre vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni. A (29) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az Eurostat és más statisztikák alkalmatlannak bizonyultak a dömping folytatódásának megállapítására. Az érintett termék Unióba irányuló behozatala mértékének jelzéséhez azonban felhasználhatók. Ennek alapján a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit összességében kellően reprezentatívnak tekintették, a (63) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint figyelembe véve az adatok bizalmas jellegét. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nem lehetett az egyes terméktípusokra lebontva reprezentatív elemzést végezni.

| (45) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók belföldi értékesítései külön-külön a szokásos kereskedelmi forgalomban történt értékesítéseknek tekinthetők-e, azaz hogy a mintában szereplő egyes uniós gyártók átlagos értékesítési árai elérték vagy meghaladták-e az átlagos termelési költségeket, és ennek megfelelően nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók belföldi értékesítései külön-külön a szokásos kereskedelmi forgalomban történt értékesítéseknek tekinthetők-e, azaz hogy a mintában szereplő egyes uniós gyártók átlagos értékesítési árai elérték vagy meghaladták-e az átlagos termelési költségeket, és ennek megfelelően nyereségesek voltak-e.

| (46) | Ezért megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók értékesítése átlagosan nyereséges volt, és ezért a rendes értéket a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszak során értékesített emelőkaros gyorsfűzők értékesítési árainak súlyozott átlaga alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(46)

Ezért megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók értékesítése átlagosan nyereséges volt, és ezért a rendes értéket a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszak során értékesített emelőkaros gyorsfűzők értékesítési árainak súlyozott átlaga alapján határozták meg.

3.3.1.3.   Exportár

Exportár

| (47) | Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő, a Kínából harmadik országokba irányuló exportárakra vonatkozó információk képezték a legmegfelelőbb alapot az érintett termék Unióba irányuló exportárainak kiszámításához. |
| --- | --- |

(47)

Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő, a Kínából harmadik országokba irányuló exportárakra vonatkozó információk képezték a legmegfelelőbb alapot az érintett termék Unióba irányuló exportárainak kiszámításához.

3.3.1.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (48) | A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon végezték. E tekintetben a felülvizsgálati kérelemben szereplő elemek alapján az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése e) pontjának megfelelően a rendes értéket és az exportárat a belföldi fuvarozási és tengeri fuvarozási költségek különbségei tekintetében kiigazították. Az összehasonlítás tanúsága szerint a harmadik országokba irányuló kivitel felülvizsgálati kérelemben megadott exportárai a rendes értéknél 22,1 %–32,2 %-kal alacsonyabbak voltak. Ez arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló kivitelek exportárai a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel dömpingelt árak lennének. |
| --- | --- |

(48)

A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon végezték. E tekintetben a felülvizsgálati kérelemben szereplő elemek alapján az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése e) pontjának megfelelően a rendes értéket és az exportárat a belföldi fuvarozási és tengeri fuvarozási költségek különbségei tekintetében kiigazították. Az összehasonlítás tanúsága szerint a harmadik országokba irányuló kivitel felülvizsgálati kérelemben megadott exportárai a rendes értéknél 22,1 %–32,2 %-kal alacsonyabbak voltak. Ez arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló kivitelek exportárai a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel dömpingelt árak lennének.

3.4.   A behozatal alakulása a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

A behozatal alakulása a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

3.4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (49) | Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alábbi következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő, valamint az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálat során szolgáltatott és lehetőség szerint a nyilvánosan hozzáférhető információkkal összevetett információkra támaszkodnak. |
| --- | --- |

(49)

Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alábbi következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő, valamint az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálat során szolgáltatott és lehetőség szerint a nyilvánosan hozzáférhető információkkal összevetett információkra támaszkodnak.

| (50) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az emelőkaros gyorsfűzők kínai termelési kapacitása 600 millió és 850 millió darab között van; ez a szám a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során becsült termelési kapacitáshoz (7) (600–700 millió darab) hasonló. |
| --- | --- |

(50)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az emelőkaros gyorsfűzők kínai termelési kapacitása 600 millió és 850 millió darab között van; ez a szám a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során becsült termelési kapacitáshoz (7) (600–700 millió darab) hasonló.

7

| (51) | Emellett, amint az a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert (8), a kínai gyártási folyamat jellege (főként a munkaerő) miatt a Kínában az emelőkaros gyorsfűzőkre vonatkozó termelési kapacitás könnyen növelhető, többek között további munkaerő foglalkoztatásán keresztül, miközben a berendezésekbe való beruházás mértéke korlátozott marad. |
| --- | --- |

(51)

Emellett, amint az a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert (8), a kínai gyártási folyamat jellege (főként a munkaerő) miatt a Kínában az emelőkaros gyorsfűzőkre vonatkozó termelési kapacitás könnyen növelhető, többek között további munkaerő foglalkoztatásán keresztül, miközben a berendezésekbe való beruházás mértéke korlátozott marad.

8

| (52) | Ezért a kínai termelési kapacitás körülbelül 240 %– 340 %-kal magasabb a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásnál, és jelentősen magasabb az ugyanezen időszak alatti uniós termelésnél. |
| --- | --- |

(52)

Ezért a kínai termelési kapacitás körülbelül 240 %– 340 %-kal magasabb a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásnál, és jelentősen magasabb az ugyanezen időszak alatti uniós termelésnél.

| (53) | A felülvizsgálati kérelemben a kínai emelőkaros gyorsfűzők gyártását körülbelül 350 millió darabra becsülték, ezért a szabad kapacitásra vonatkozó óvatos becslés meghaladja a 260 millió darabot. Ez a szabad kapacitás nagyjából megfelel a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználásnak. |
| --- | --- |

(53)

A felülvizsgálati kérelemben a kínai emelőkaros gyorsfűzők gyártását körülbelül 350 millió darabra becsülték, ezért a szabad kapacitásra vonatkozó óvatos becslés meghaladja a 260 millió darabot. Ez a szabad kapacitás nagyjából megfelel a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználásnak.

| (54) | Ezek alapján alapos okkal feltételezhető, hogy Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik. A (49)–(53) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően erősen valószínűsíthető, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén ez a szabad kapacitás az uniós piac felé irányulna. |
| --- | --- |

(54)

Ezek alapján alapos okkal feltételezhető, hogy Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik. A (49)–(53) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően erősen valószínűsíthető, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén ez a szabad kapacitás az uniós piac felé irányulna.

3.4.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (55) | Az emelőkaros gyorsfűzők uniós piacon tapasztalt csökkenő felhasználása ellenére az emelőkaros gyorsfűzők iránti uniós kereslet továbbra is jelentős, és a világpiaci kereslet mintegy 45 %-át teszi ki. Az emelőkaros gyorsfűzők legnagyobb piaca továbbra is az uniós piac. |
| --- | --- |

(55)

Az emelőkaros gyorsfűzők uniós piacon tapasztalt csökkenő felhasználása ellenére az emelőkaros gyorsfűzők iránti uniós kereslet továbbra is jelentős, és a világpiaci kereslet mintegy 45 %-át teszi ki. Az emelőkaros gyorsfűzők legnagyobb piaca továbbra is az uniós piac.

| (56) | Csak korlátozott számú más olyan piac létezik, ahol emelőkaros gyorsfűzőket használnak. E piacok mérete ráadásul jóval kisebb, mint az uniós piacé, ezért nem tudnának jelentős mennyiségű kínai kapacitásfelesleget felvenni. Emellett a rendelkezésre álló információk alapján a kínai emelőkaros gyorsfűzők felhasználása nagyon alacsony, és várhatóan nem fog jelentős mértékben növekedni. |
| --- | --- |

(56)

Csak korlátozott számú más olyan piac létezik, ahol emelőkaros gyorsfűzőket használnak. E piacok mérete ráadásul jóval kisebb, mint az uniós piacé, ezért nem tudnának jelentős mennyiségű kínai kapacitásfelesleget felvenni. Emellett a rendelkezésre álló információk alapján a kínai emelőkaros gyorsfűzők felhasználása nagyon alacsony, és várhatóan nem fog jelentős mértékben növekedni.

| (57) | A (48) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Kínából harmadik országokba irányuló exportárak uniós piaci árakkal való összehasonlítása azt mutatta, hogy az uniós piacon uralkodó árak általában magasabbak voltak. Ez a tény vonzóbbá teszi az uniós piacot az ilyen olcsó behozatal számára, mivel több nyereséget eredményezhet. |
| --- | --- |

(57)

A (48) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Kínából harmadik országokba irányuló exportárak uniós piaci árakkal való összehasonlítása azt mutatta, hogy az uniós piacon uralkodó árak általában magasabbak voltak. Ez a tény vonzóbbá teszi az uniós piacot az ilyen olcsó behozatal számára, mivel több nyereséget eredményezhet.

| (58) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piac lenne a kínai export számára. |
| --- | --- |

(58)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piac lenne a kínai export számára.

| (59) | E megfontolások alapján az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából történő kivitele jelentős mennyiségben az uniós piacra irányulna. Amint azt a (34)–(48) preambulumbekezdés is mutatja, a behozatal minden valószínűség szerint dömpingelt árakon történne. |
| --- | --- |

(59)

E megfontolások alapján az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából történő kivitele jelentős mennyiségben az uniós piacra irányulna. Amint azt a (34)–(48) preambulumbekezdés is mutatja, a behozatal minden valószínűség szerint dömpingelt árakon történne.

3.4.3.   Következtetés

Következtetés

| (60) | Tekintettel Kína jelentős kapacitásfeleslegére, a kínai belföldi piac korlátozott méretére és az uniós piac vonzerejére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kínai behozatala jelentős mennyiségben növekedne. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a behozatal valószínűleg dömpingelt árakon történne. Ezért a dömping megismétlődésének a valószínűsége nagy. |
| --- | --- |

(60)

Tekintettel Kína jelentős kapacitásfeleslegére, a kínai belföldi piac korlátozott méretére és az uniós piac vonzerejére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kínai behozatala jelentős mennyiségben növekedne. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a behozatal valószínűleg dömpingelt árakon történne. Ezért a dömping megismétlődésének a valószínűsége nagy.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (61) | A figyelembe vett időszakban az Unióban hat ismert gyártó állított elő emelőkaros gyorsfűzőket. E gyártók közül hármat a kérelmező képvisel. E hat gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. A kérelmező által képviselt három uniós gyártót a (13)–(21) preambulumbekezdésben leírtak szerint felvették a mintába. A minta a (13) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a teljes uniós termelés és értékesítési volumen több mint 75 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(61)

A figyelembe vett időszakban az Unióban hat ismert gyártó állított elő emelőkaros gyorsfűzőket. E gyártók közül hármat a kérelmező képvisel. E hat gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. A kérelmező által képviselt három uniós gyártót a (13)–(21) preambulumbekezdésben leírtak szerint felvették a mintába. A minta a (13) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a teljes uniós termelés és értékesítési volumen több mint 75 %-át teszi ki.

| (62) | A mintában nem szereplő gyártók egyikét, a Mi.me.ca. Srl-t (Olaszország) a felülvizsgálati időszak alatt, 2017 januárjában fizetésképtelennek nyilvánították (9). Két másik, a mintában nem szereplő uniós gyártó, az EJA International (Hollandia) és a Technosteel (Olaszország) a figyelembe vett időszakot követően 2018-ban beszüntette az emelőkaros gyorsfűzők gyártását. |
| --- | --- |

(62)

A mintában nem szereplő gyártók egyikét, a Mi.me.ca. Srl-t (Olaszország) a felülvizsgálati időszak alatt, 2017 januárjában fizetésképtelennek nyilvánították (9). Két másik, a mintában nem szereplő uniós gyártó, az EJA International (Hollandia) és a Technosteel (Olaszország) a figyelembe vett időszakot követően 2018-ban beszüntette az emelőkaros gyorsfűzők gyártását.

9

| (63) | Figyelembe véve, hogy a mintában szereplő három vállalat közül kettő kapcsolatban áll egymással, a kárelemzéshez használt adatokat e rendelet a bizalmas üzleti információknak az alaprendelet 19. cikkében előírt védelmének biztosítása érdekében indexált formában tünteti fel. |
| --- | --- |

(63)

Figyelembe véve, hogy a mintában szereplő három vállalat közül kettő kapcsolatban áll egymással, a kárelemzéshez használt adatokat e rendelet a bizalmas üzleti információknak az alaprendelet 19. cikkében előírt védelmének biztosítása érdekében indexált formában tünteti fel.

| (64) | A felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékok, a kérelmező által szolgáltatott további adatok és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszai alapján a felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 270 és 330 millió darab között volt. |
| --- | --- |

(64)

A felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékok, a kérelmező által szolgáltatott további adatok és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszai alapján a felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 270 és 330 millió darab között volt.

| (65) | A Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalának a figyelembe vett időszak alatti volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján, a kilogrammban megadott teljes mennyiségre vonatkozó átváltási tényező alkalmazásával becsülte meg. A Bizottság ezt az átváltási tényezőt a korábbi lejárati felülvizsgálat során is felhasználta, hogy a behozatalra vonatkozó (kilogrammban meghatározott) statisztikákat darabszám alapján tüntesse fel, az átváltáshoz a legreprezentatívabb típus átlagos tömegét használva fel. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalának a figyelembe vett időszak alatti volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján, a kilogrammban megadott teljes mennyiségre vonatkozó átváltási tényező alkalmazásával becsülte meg. A Bizottság ezt az átváltási tényezőt a korábbi lejárati felülvizsgálat során is felhasználta, hogy a behozatalra vonatkozó (kilogrammban meghatározott) statisztikákat darabszám alapján tüntesse fel, az átváltáshoz a legreprezentatívabb típus átlagos tömegét használva fel.

| (66) | A kérelmező egy másik átváltási tényező alkalmazását javasolta, amely valamivel alacsonyabb volt, mint a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során alkalmazott érték. A Bizottság ezt a javaslatot azon az alapon utasította el, hogy nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely a behozatali tendenciákban és/vagy az uniós felhasználásban bekövetkezett változásra utalna. Ennek megfelelően a Bizottság megtartotta a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazott átváltási tényezőt. |
| --- | --- |

(66)

A kérelmező egy másik átváltási tényező alkalmazását javasolta, amely valamivel alacsonyabb volt, mint a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során alkalmazott érték. A Bizottság ezt a javaslatot azon az alapon utasította el, hogy nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely a behozatali tendenciákban és/vagy az uniós felhasználásban bekövetkezett változásra utalna. Ennek megfelelően a Bizottság megtartotta a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazott átváltási tényezőt.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (67) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon belüli értékesítési volumene és a harmadik országokból érkező uniós behozatal volumene alapján határozta meg, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott adatok alapján. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon belüli értékesítési volumene és a harmadik országokból érkező uniós behozatal volumene alapján határozta meg, a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott adatok alapján.

| (68) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban szolgáltatott információkon és a mintában szereplő három uniós gyártó által a kérdőívre adott válaszaikban szolgáltatott, ellenőrzött információkon alapult. |
| --- | --- |

(68)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban szolgáltatott információkon és a mintában szereplő három uniós gyártó által a kérdőívre adott válaszaikban szolgáltatott, ellenőrzött információkon alapult.

| (69) | Amint az a (63) preambulumbekezdésben szerepel, az alábbi táblázatokban a mintában szereplő három vállalat bizalmas adatai nem tüntethetők fel. Ezért szükség esetén a figyelembe vett időszak tendenciáinak bemutatására szolgáló értékek indexált formában vannak feltüntetve.

  1. táblázat


  Uniós felhasználás | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2014 = 100) | 100 | 91 | 93 | 89 |
| Forrás: Az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban benyújtott információk, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, az uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(69)

Amint az a (63) preambulumbekezdésben szerepel, az alábbi táblázatokban a mintában szereplő három vállalat bizalmas adatai nem tüntethetők fel. Ezért szükség esetén a figyelembe vett időszak tendenciáinak bemutatására szolgáló értékek indexált formában vannak feltüntetve.

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

91

91

93

93

89

89

Forrás: Az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban benyújtott információk, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, az uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

Forrás:

| (70) | Amint az az 1. táblázatban látható, az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal csökkent; ez az irodavezetés növekvő digitalizációjával és az elektronikus iktatás térnyerésével magyarázható, mely kevesebb papíralapú másolatot és következésképpen a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának csökkenését eredményezi. |
| --- | --- |

(70)

Amint az az 1. táblázatban látható, az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal csökkent; ez az irodavezetés növekvő digitalizációjával és az elektronikus iktatás térnyerésével magyarázható, mely kevesebb papíralapú másolatot és következésképpen a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogyasztásának csökkenését eredményezi.

4.3.   A Kínából érkező behozatal

A Kínából érkező behozatal

4.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (71) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal figyelembe vett időszak alatti volumenét a (67) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai alapján állapította meg.
  Ennek alapján a Kínából az Unióba irányuló behozatal és annak piaci részesedése a 2. táblázatban feltüntetettek szerint alakult:

  2. táblázat


  Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának volumene és piaci részesedése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínából érkező behozatal Index (2014 = 100) | 100 | 55 | 15 | 0,13 |
| A kínai behozatal uniós piaci részesedése | 5,6 % | 3,2 % | 0,9 % | 0,0 % |
| Forrás: Az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban benyújtott információk, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, az uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(71)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal figyelembe vett időszak alatti volumenét a (67) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai alapján állapította meg.

Ennek alapján a Kínából az Unióba irányuló behozatal és annak piaci részesedése a 2. táblázatban feltüntetettek szerint alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának volumene és piaci részesedése

Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának volumene és piaci részesedése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Kínából érkező behozatal Index (2014 = 100)

Kínából érkező behozatal Index (2014 = 100)

100

100

55

55

15

15

0,13

0,13

A kínai behozatal uniós piaci részesedése

5,6 %

3,2 %

0,9 %

0,0 %

Forrás: Az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban benyújtott információk, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, az uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

Forrás:

| (72) | A figyelembe vett időszak alatt az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának volumene évről évre jelentősen csökkent, és a felülvizsgálati időszak végére jelentéktelen szintet ért el. Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala 2015-ben 45 %-kal, a következő évben pedig több mint 70 %-kal csökkent. Végezetül a felülvizsgálati időszakban a behozatal volumene alig néhány ezer darabra esett vissza. |
| --- | --- |

(72)

A figyelembe vett időszak alatt az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának volumene évről évre jelentősen csökkent, és a felülvizsgálati időszak végére jelentéktelen szintet ért el. Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala 2015-ben 45 %-kal, a következő évben pedig több mint 70 %-kal csökkent. Végezetül a felülvizsgálati időszakban a behozatal volumene alig néhány ezer darabra esett vissza.

| (73) | Következésképpen a figyelembe vett időszakban Kína piaci részesedése is jelentősen visszaesett. A 2014. évi 5,6 %-ról a felülvizsgálati időszak végére majdnem 0 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(73)

Következésképpen a figyelembe vett időszakban Kína piaci részesedése is jelentősen visszaesett. A 2014. évi 5,6 %-ról a felülvizsgálati időszak végére majdnem 0 %-ra csökkent.

4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árainak alakulására vonatkozó tendenciák és áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árainak alakulására vonatkozó tendenciák és áralákínálás

| (74) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének és alternatív forrásoknak a hiányában nem lehetett pontos behozatali árat megállapítani. A (29) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően ennek oka az, hogy a statisztikák erre alkalmatlannak bizonyultak, mivel az egyik forrás az érintett terméken kívül más behozatalokkal kapcsolatos adatokat is tartalmazott, a másik forrás alapján pedig nem lehetett az exportárakat az uniós gazdasági ágazat áraival típusonként összehasonlítani. |
| --- | --- |

(74)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének és alternatív forrásoknak a hiányában nem lehetett pontos behozatali árat megállapítani. A (29) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően ennek oka az, hogy a statisztikák erre alkalmatlannak bizonyultak, mivel az egyik forrás az érintett terméken kívül más behozatalokkal kapcsolatos adatokat is tartalmazott, a másik forrás alapján pedig nem lehetett az exportárakat az uniós gazdasági ágazat áraival típusonként összehasonlítani.

| (75) | Mindazonáltal a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített importárak alkalmasak voltak a Kínából érkező behozatal árainak általános alakulásának megállapításához. A Kínából az Unióba irányuló behozatal árai a 3. táblázatban feltüntetettek szerint alakultak:

  3. táblázat


  Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának átlagára | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2014 = 100) | 100 | 113 | 109 | 157 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(75)

Mindazonáltal a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített importárak alkalmasak voltak a Kínából érkező behozatal árainak általános alakulásának megállapításához. A Kínából az Unióba irányuló behozatal árai a 3. táblázatban feltüntetettek szerint alakultak:

3. táblázat

3. táblázat

Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának átlagára

Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalának átlagára

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

113

113

109

109

157

157

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Forrás:

| (76) | Amint az a 3. táblázatban látható, az importárak 2015-ben 13 %-kal emelkedtek, majd 2016-ban 3,5 %-kal csökkentek. Az árszint a felülvizsgálati időszak alatt 46 %-kal nőtt. Ezt az általános tendenciát azonban a felülvizsgálati időszak alatti igen alacsony importvolumen figyelembevételével kell értékelni, amely intézkedések hiányában az árszintekre nézve nem tekinthető reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(76)

Amint az a 3. táblázatban látható, az importárak 2015-ben 13 %-kal emelkedtek, majd 2016-ban 3,5 %-kal csökkentek. Az árszint a felülvizsgálati időszak alatt 46 %-kal nőtt. Ezt az általános tendenciát azonban a felülvizsgálati időszak alatti igen alacsony importvolumen figyelembevételével kell értékelni, amely intézkedések hiányában az árszintekre nézve nem tekinthető reprezentatívnak.

| (77) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének elmaradása és az alternatív információforrások hiánya következtében a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett alákínálási különbözetet megállapítani. |
| --- | --- |

(77)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének elmaradása és az alternatív információforrások hiánya következtében a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett alákínálási különbözetet megállapítani.

4.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (78) | Az emelőkaros gyorsfűzők Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatala főként Indiából érkezett. Kis mennyiségű behozatal érkezett az Amerikai Egyesült Államokból, Egyiptomból, Izraelből, Japánból, Svájcból, Szerbiából, Tajvanról és Ukrajnából. |
| --- | --- |

(78)

Az emelőkaros gyorsfűzők Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatala főként Indiából érkezett. Kis mennyiségű behozatal érkezett az Amerikai Egyesült Államokból, Egyiptomból, Izraelből, Japánból, Svájcból, Szerbiából, Tajvanról és Ukrajnából.

| (79) | Az Unióba irányuló behozatal összesített volumenét, valamint az emelőkaros gyorsfűzők más harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedését és áralakulását a 4. táblázat mutatja be.

  4. táblázat


  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatali index (2014 = 100) | 100 | 121 | 122 | 149 |
| Piaci részesedés | 3,8 % | 5,0 % | 5,0 % | 6,3 % |
| Átlagár, Index (2014 = 100) | 100 | 140 | 165 | 148 |
| Forrás: Az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban benyújtott információk, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, az uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(79)

Az Unióba irányuló behozatal összesített volumenét, valamint az emelőkaros gyorsfűzők más harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedését és áralakulását a 4. táblázat mutatja be.

4. táblázat

4. táblázat

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Behozatali index (2014 = 100)

Behozatali index (2014 = 100)

100

100

121

121

122

122

149

149

Piaci részesedés

3,8 %

5,0 %

5,0 %

6,3 %

Átlagár, Index (2014 = 100)

Átlagár, Index (2014 = 100)

100

100

140

140

165

165

148

148

Forrás: Az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző szakaszban benyújtott információk, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, az uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

Forrás:

| (80) | A más harmadik országokból érkező behozatal volumene összességében jelentősen, 49 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(80)

A más harmadik országokból érkező behozatal volumene összességében jelentősen, 49 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (81) | mivel a figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós felhasználás csökkent, e növekedés hatására ugyanebben az időszakban e behozatalok piaci részesedése a 2014-es 3,8 %-ról a felülvizsgálati időszakra 6,3 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(81)

mivel a figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós felhasználás csökkent, e növekedés hatására ugyanebben az időszakban e behozatalok piaci részesedése a 2014-es 3,8 %-ról a felülvizsgálati időszakra 6,3 %-ra nőtt.

| (82) | A (29) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a rendelkezésre álló statisztikai adatok nem alkalmasak az Unióba irányuló exportárak megállapítására. Ezért az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalához hasonlóan az egyéb harmadik országokból érkező behozatal vonatkozásában is csak tendenciák állapíthatók meg a behozatali árak alakulása terén. A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból importált termék átlagára folyamatosan nőtt. A legnagyobb növekedés 2015-ben következett be, amikor az árak 40 %-kal emelkedtek. 2016-ban az árak további 17,5 %-kal emelkedtek, majd a felülvizsgálati időszakban ismét csökkentek, 10,3 %-kal. A figyelembe vett időszakban az árak összességében 48 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(82)

A (29) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a rendelkezésre álló statisztikai adatok nem alkalmasak az Unióba irányuló exportárak megállapítására. Ezért az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatalához hasonlóan az egyéb harmadik országokból érkező behozatal vonatkozásában is csak tendenciák állapíthatók meg a behozatali árak alakulása terén. A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból importált termék átlagára folyamatosan nőtt. A legnagyobb növekedés 2015-ben következett be, amikor az árak 40 %-kal emelkedtek. 2016-ban az árak további 17,5 %-kal emelkedtek, majd a felülvizsgálati időszakban ismét csökkentek, 10,3 %-kal. A figyelembe vett időszakban az árak összességében 48 %-kal emelkedtek.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (83) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(83)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

| (84) | A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a kérelmezőtől kapott adatok alapján értékelte az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági mutatókat, és azokat több uniós gyártó által az eljárás megindítása előtti szakaszban szolgáltatott információkkal, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokkal egybevetve ellenőrizte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportról megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. Meg kell jegyezni, hogy a (61) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés jelentős hányadát tették ki. |
| --- | --- |

(84)

A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a kérelmezőtől kapott adatok alapján értékelte az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági mutatókat, és azokat több uniós gyártó által az eljárás megindítása előtti szakaszban szolgáltatott információkkal, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokkal egybevetve ellenőrizte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportról megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak. Meg kell jegyezni, hogy a (61) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés jelentős hányadát tették ki.

| (85) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága. |
| --- | --- |

(85)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága.

| (86) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, átlagos egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(86)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, átlagos egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (87) | A (63) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, figyelembe véve, hogy a mintában szereplő három vállalat közül kettő kapcsolatban áll egymással, az 5. táblázatban szereplő adatok a bizalmas üzleti információknak az alaprendelet 19. cikkében előírt védelme biztosítása érdekében indexált formában kerülnek feltüntetésre. |
| --- | --- |

(87)

A (63) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, figyelembe véve, hogy a mintában szereplő három vállalat közül kettő kapcsolatban áll egymással, az 5. táblázatban szereplő adatok a bizalmas üzleti információknak az alaprendelet 19. cikkében előírt védelme biztosítása érdekében indexált formában kerülnek feltüntetésre.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Uniós termelés termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Uniós termelés termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (88) | Az 5. táblázat a teljes uniós termelés, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás figyelembe vett időszak alatti alakulását tartalmazza:

  5. táblázat


  Az emelőkaros gyorsfűzők uniós termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés, index (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Termelési kapacitás, index (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás, index (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Forrás: Kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(88)

Az 5. táblázat a teljes uniós termelés, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás figyelembe vett időszak alatti alakulását tartalmazza:

5. táblázat

5. táblázat

Az emelőkaros gyorsfűzők uniós termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

Az emelőkaros gyorsfűzők uniós termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Termelés, index (2014 = 100)

Termelés, index (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Termelési kapacitás, index (2014 = 100)

Termelési kapacitás, index (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás, index (2014 = 100)

Kapacitáskihasználás, index (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Forrás: Kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (89) | A teljes uniós termelési volumen a figyelembe vett időszakban csak kismértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt 2 %-kal magasabb szintet ért el. |
| --- | --- |

(89)

A teljes uniós termelési volumen a figyelembe vett időszakban csak kismértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt 2 %-kal magasabb szintet ért el.

| (90) | A figyelembe vett időszakban az uniós termelési kapacitás állandó maradt. |
| --- | --- |

(90)

A figyelembe vett időszakban az uniós termelési kapacitás állandó maradt.

| (91) | Következésképpen az uniós kapacitáskihasználás mértéke a figyelembe vett időszakban a termelési volumen tendenciáját követte. A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás mértéke – a termelési volumen 2 %-os növekedését követve – összességében 2 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(91)

Következésképpen az uniós kapacitáskihasználás mértéke a figyelembe vett időszakban a termelési volumen tendenciáját követte. A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás mértéke – a termelési volumen 2 %-os növekedését követve – összességében 2 %-kal nőtt.

4.5.2.2.   Uniós értékesítési volumen és piaci részesedés

Uniós értékesítési volumen és piaci részesedés

| (92) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének alakulását a 6. táblázat mutatja be:

  6. táblázat


  Az emelőkaros gyorsfűzők uniós értékesítési volumene és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen, index (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 91 |
| Piaci részesedés | 91,9 % | 92,3 % | 94,3 % | 93,6 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Forrás: Kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(92)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének alakulását a 6. táblázat mutatja be:

6. táblázat

6. táblázat

Az emelőkaros gyorsfűzők uniós értékesítési volumene és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

Az emelőkaros gyorsfűzők uniós értékesítési volumene és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen, index (2014 = 100)

Értékesítési volumen, index (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

91

91

Piaci részesedés

91,9 %

92,3 %

94,3 %

93,6 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Forrás: Kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (93) | Míg az 5. táblázatban jelzetteknek megfelelően az uniós gyártók termelési volumene viszonylag stabil maradt, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanakkor 2 %-kal nőtt, főként a csökkenő uniós felhasználás és a Kínából érkező behozatal csökkenése miatt. |
| --- | --- |

(93)

Míg az 5. táblázatban jelzetteknek megfelelően az uniós gyártók termelési volumene viszonylag stabil maradt, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanakkor 2 %-kal nőtt, főként a csökkenő uniós felhasználás és a Kínából érkező behozatal csökkenése miatt.

4.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (94) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése 2 %-kal nőtt, és – amint azt a (70) és (93) preambulumbekezdés is említi – az uniós felhasználás 11 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon pedig 9 %-kal csökkent. A termelés növekedése az uniós gyártók exportértékesítéseinek növekedésével magyarázható. |
| --- | --- |

(94)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése 2 %-kal nőtt, és – amint azt a (70) és (93) preambulumbekezdés is említi – az uniós felhasználás 11 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon pedig 9 %-kal csökkent. A termelés növekedése az uniós gyártók exportértékesítéseinek növekedésével magyarázható.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (95) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység az emelőkaros gyorsfűzők uniós gazdasági ágazatában | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma, index (2014 = 100) | 100 | 97 | 99 | 102 |
| Termelékenység, index (2014 = 100) | 100 | 101 | 103 | 100 |
| Forrás: Kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(95)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység az emelőkaros gyorsfűzők uniós gazdasági ágazatában

Foglalkoztatás és termelékenység az emelőkaros gyorsfűzők uniós gazdasági ágazatában

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak száma, index (2014 = 100)

Alkalmazottak száma, index (2014 = 100)

100

100

97

97

99

99

102

102

Termelékenység, index (2014 = 100)

Termelékenység, index (2014 = 100)

100

100

101

101

103

103

100

100

Forrás: Kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (96) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottainak száma a figyelembe vett időszakban kismértékben, 2 %-kal nőtt, a termelékenység pedig stabil maradt. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottainak száma a figyelembe vett időszakban kismértékben, 2 %-kal nőtt, a termelékenység pedig stabil maradt.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (97) | A (31) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem lehetett a dömping tényét megerősítő megállapítást tenni. A vizsgálat ezért azt vizsgálta, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének. |
| --- | --- |

(97)

A (31) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem lehetett a dömping tényét megerősítő megállapítást tenni. A vizsgálat ezért azt vizsgálta, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének.

| (98) | A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásaiból való felépülés jeleit mutatta. A jelenlegi vizsgálat során a figyelembe vett időszakban e felépülés folytatódott, amit az uniós gazdasági ágazat fő kármutatóinak kedvező alakulása is bizonyít. Ezenkívül az uniós piacon mutatkozó alacsonyabb keresletet, amelynek hatására a figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal csökkent a felhasználás (lásd az 1. táblázatot), ellensúlyozta, hogy a (94) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az exportértékesítések nőttek. |
| --- | --- |

(98)

A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásaiból való felépülés jeleit mutatta. A jelenlegi vizsgálat során a figyelembe vett időszakban e felépülés folytatódott, amit az uniós gazdasági ágazat fő kármutatóinak kedvező alakulása is bizonyít. Ezenkívül az uniós piacon mutatkozó alacsonyabb keresletet, amelynek hatására a figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal csökkent a felhasználás (lásd az 1. táblázatot), ellensúlyozta, hogy a (94) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az exportértékesítések nőttek.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (99) | Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek történő értékesítéskor felszámított átlagos értékesítési árak a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  8. táblázat


  Átlagos uniós értékesítési árak és egységköltségek | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban, index (2014 = 100) | 100 | 97 | 96 | 95 |
| Termelési egységköltség az Unióban, index (2014 = 100) | 100 | 97 | 93 | 96 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(99)

Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek történő értékesítéskor felszámított átlagos értékesítési árak a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

8. táblázat

8. táblázat

Átlagos uniós értékesítési árak és egységköltségek

Átlagos uniós értékesítési árak és egységköltségek

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban, index (2014 = 100)

Átlagos értékesítési egységár az Unióban, index (2014 = 100)

100

100

97

97

96

96

95

95

Termelési egységköltség az Unióban, index (2014 = 100)

Termelési egységköltség az Unióban, index (2014 = 100)

100

100

97

97

93

93

96

96

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (100) | Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(100)

Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent.

| (101) | Ugyanebben az időszakban az átlagos termelési egységköltség 4 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(101)

Ugyanebben az időszakban az átlagos termelési egységköltség 4 %-kal csökkent.

4.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (102) | A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségeinek alakulását a 9. táblázat mutatja be:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség az emelőkaros gyorsfűzők uniós gazdasági ágazatában | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség, index (2014 = 100) | 100 | 99 | 102 | 104 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(102)

A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségeinek alakulását a 9. táblázat mutatja be:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség az emelőkaros gyorsfűzők uniós gazdasági ágazatában

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség az emelőkaros gyorsfűzők uniós gazdasági ágazatában

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség, index (2014 = 100)

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség, index (2014 = 100)

100

100

99

99

102

102

104

104

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (103) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszak során összességében 4 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(103)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszak során összességében 4 %-kal emelkedtek.

4.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (104) | Az uniós gyártók készletszintjeinek alakulását a figyelembe vett időszakban a 10. táblázat mutatja be:

  10. táblázat


  Az emelőkaros gyorsfűzők készletei az uniós gazdasági ágazatban | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet, index (2014 = 100) | 100 | 109 | 111 | 185 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 7,4 % | 8,3 % | 8,1 % | 13,5 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 112 | 108 | 182 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(104)

Az uniós gyártók készletszintjeinek alakulását a figyelembe vett időszakban a 10. táblázat mutatja be:

10. táblázat

10. táblázat

Az emelőkaros gyorsfűzők készletei az uniós gazdasági ágazatban

Az emelőkaros gyorsfűzők készletei az uniós gazdasági ágazatban

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet, index (2014 = 100)

Zárókészlet, index (2014 = 100)

100

100

109

109

111

111

185

185

Zárókészlet a termelés százalékában

7,4 %

8,3 %

8,1 %

13,5 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

112

112

108

108

182

182

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (105) | A készletek szintje 2016-ig 8 %-kal, majd a figyelembe vett időszakban 82 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat a készleteknek a figyelembe vett időszak végén bekövetkezett jelentős növekedését a felülvizsgálati időszak júliusi végével összefüggő szezonális értékesítési hatással magyarázta, ami abból adódik, hogy az emelőkaros gyorsfűzők értékesítésének csúcsa hagyományosan decemberre tehető, míg a termelés az egész évben stabil. |
| --- | --- |

(105)

A készletek szintje 2016-ig 8 %-kal, majd a figyelembe vett időszakban 82 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat a készleteknek a figyelembe vett időszak végén bekövetkezett jelentős növekedését a felülvizsgálati időszak júliusi végével összefüggő szezonális értékesítési hatással magyarázta, ami abból adódik, hogy az emelőkaros gyorsfűzők értékesítésének csúcsa hagyományosan decemberre tehető, míg a termelés az egész évben stabil.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (106) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történő, Unión belüli összértékesítés jövedelmezősége, index (2014 = 100) | 100 | 105 | 134 | 90 |
| Pénzforgalom, index (2014 = 100) | 100 | 107 | 120 | 42 |
| Beruházás, index (2014 = 100) | 100 | 87 | 91 | 103 |
| A beruházások megtérülése | 42 % | 47 % | 63 % | 36 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 113 | 151 | 87 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek |

(106)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

A független vevőknek történő, Unión belüli összértékesítés jövedelmezősége, index (2014 = 100)

A független vevőknek történő, Unión belüli összértékesítés jövedelmezősége, index (2014 = 100)

100

100

105

105

134

134

90

90

Pénzforgalom, index (2014 = 100)

Pénzforgalom, index (2014 = 100)

100

100

107

107

120

120

42

42

Beruházás, index (2014 = 100)

Beruházás, index (2014 = 100)

100

100

87

87

91

91

103

103

A beruházások megtérülése

42 %

47 %

63 %

36 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

113

113

151

151

87

87

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (107) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége az első két évben 34 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt meredeken csökkent. A figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal csökkent, de a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított 5 %-os nyereségcél felett maradt. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége az első két évben 34 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt meredeken csökkent. A figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal csökkent, de a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított 5 %-os nyereségcél felett maradt.

| (108) | – 2014 és 2016 között 20 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt meredeken csökkent. Összességében 58 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(108)

– 2014 és 2016 között 20 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak alatt meredeken csökkent. Összességében 58 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (109) | Az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termék előállításába eszközölt beruházások 2015-ben 13 %-kal csökkentek, majd 2016-ban kismértékben, 4 %-kal, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 12 %-kal növekedtek. Ez a figyelembe vett időszak során szerény 3 %-os növekedést eredményezett. |
| --- | --- |

(109)

Az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termék előállításába eszközölt beruházások 2015-ben 13 %-kal csökkentek, majd 2016-ban kismértékben, 4 %-kal, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 12 %-kal növekedtek. Ez a figyelembe vett időszak során szerény 3 %-os növekedést eredményezett.

| (110) | A beruházások megtérülése az adott beruházásból fakadó nyereséget vagy veszteséget méri a befektetett pénzösszeghez viszonyítva. A figyelembe vett időszak kezdetén ez az érték 42 %-on állt, 2016-ban pedig két év után 51 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt azonban a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak elejénél is alacsonyabb szintre csökkent, ugyanakkor továbbra is 36 % maradt. |
| --- | --- |

(110)

A beruházások megtérülése az adott beruházásból fakadó nyereséget vagy veszteséget méri a befektetett pénzösszeghez viszonyítva. A figyelembe vett időszak kezdetén ez az érték 42 %-on állt, 2016-ban pedig két év után 51 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt azonban a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak elejénél is alacsonyabb szintre csökkent, ugyanakkor továbbra is 36 % maradt.

4.5.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (111) | A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a hatályban lévő dömpingellenes vámok miatt továbbra is képes volt további felépülésre a korábban elszenvedett kárt követően. A kármutatók – mint a termelés, a kapacitáskihasználás és a piaci részesedés – mind pozitív tendenciát mutattak, a jövedelmezőség pedig a teljes időszak alatt meghaladta a nyereségcélt. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy termelékenységnövelő intézkedéseket hajtson végre a termelési egységköltség csökkentése érdekében, miközben az átlagos munkaerőköltség nőtt. |
| --- | --- |

(111)

A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a hatályban lévő dömpingellenes vámok miatt továbbra is képes volt további felépülésre a korábban elszenvedett kárt követően. A kármutatók – mint a termelés, a kapacitáskihasználás és a piaci részesedés – mind pozitív tendenciát mutattak, a jövedelmezőség pedig a teljes időszak alatt meghaladta a nyereségcélt. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy termelékenységnövelő intézkedéseket hajtson végre a termelési egységköltség csökkentése érdekében, miközben az átlagos munkaerőköltség nőtt.

| (112) | Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala a figyelembe vett időszakban csak korlátozott hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt alacsony volt. Mindazonáltal az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala – a felülvizsgálati időszak kivételével – továbbra is jelen volt az uniós piacon, ez pedig folyamatos érdeklődésről tanúskodik. |
| --- | --- |

(112)

Az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala a figyelembe vett időszakban csak korlátozott hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt alacsony volt. Mindazonáltal az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala – a felülvizsgálati időszak kivételével – továbbra is jelen volt az uniós piacon, ez pedig folyamatos érdeklődésről tanúskodik.

| (113) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az uniós gazdasági ágazatra kedvezően hatottak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, mivel folytatódhatott felépülése a korábbi, kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az uniós gazdasági ágazatra kedvezően hatottak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, mivel folytatódhatott felépülése a korábbi, kárt okozó dömping hatásaiból.

4.6.   A kár megismétlődésének valószínűsége

A kár megismétlődésének valószínűsége

4.6.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (114) | A (31) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem lehetett a dömping tényét megerősítő megállapítást tenni. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a dömping megismétlődésének valószínűsége (lásd a (60) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(114)

A (31) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem lehetett a dömping tényét megerősítő megállapítást tenni. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a dömping megismétlődésének valószínűsége (lásd a (60) preambulumbekezdést).

| (115) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a jelentős kár megismétlődne-e, ha hatályukat vesztenék a Kínával szemben hozott intézkedések. |
| --- | --- |

(115)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a jelentős kár megismétlődne-e, ha hatályukat vesztenék a Kínával szemben hozott intézkedések.

| (116) | A kár megismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság elemezte i. a Kínban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, ii. a kínai behozatal lehetséges árszintjeit abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, iii. a kínai exportáló gyártók egyéb harmadik országokban tanúsított magatartását, iv. az uniós piac vonzerejét, valamint v. a kínai behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(116)

A kár megismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság elemezte i. a Kínban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, ii. a kínai behozatal lehetséges árszintjeit abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, iii. a kínai exportáló gyártók egyéb harmadik országokban tanúsított magatartását, iv. az uniós piac vonzerejét, valamint v. a kínai behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

4.6.1.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás

A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás

| (117) | Az (52) és (53) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a kínai gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek Kínában, és ennek eredményeképpen a szabad kapacitásuk jelentősen meghaladja a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(117)

Az (52) és (53) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a kínai gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek Kínában, és ennek eredményeképpen a szabad kapacitásuk jelentősen meghaladja a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználást.

| (118) | Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán az emelőkaros gyorsfűzők iránti belföldi kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Tekintetbe véve az emelőkaros gyorsfűzők uniós felhasználásának figyelembe vett időszak alatti csökkenését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Kínában vagy más harmadik országbeli piacokon a belföldi kereslet nem képes felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(118)

Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán az emelőkaros gyorsfűzők iránti belföldi kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Tekintetbe véve az emelőkaros gyorsfűzők uniós felhasználásának figyelembe vett időszak alatti csökkenését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Kínában vagy más harmadik országbeli piacokon a belföldi kereslet nem képes felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást.

4.6.1.2.   A kínai behozatal lehetséges árszintjei

A kínai behozatal lehetséges árszintjei

| (119) | A (47) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt. Ezért megállapítást nyert, hogy a kínai behozatal lehetséges árszintjeinek meghatározásához a legmegfelelőbb alapot a Kínából harmadik országokba irányuló, a felülvizsgálati kérelemben szereplő exportárak nyújtják. |
| --- | --- |

(119)

A (47) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt. Ezért megállapítást nyert, hogy a kínai behozatal lehetséges árszintjeinek meghatározásához a legmegfelelőbb alapot a Kínából harmadik országokba irányuló, a felülvizsgálati kérelemben szereplő exportárak nyújtják.

| (120) | Ezen exportárszintek a lehetséges jövőbeli uniós árszintek észszerű becslésének tekinthetők abban az esetben is, ha az intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(120)

Ezen exportárszintek a lehetséges jövőbeli uniós árszintek észszerű becslésének tekinthetők abban az esetben is, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

| (121) | A (42) és (48) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a harmadik országokba irányuló kínai exportárak 22,1 %–32,2 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszakban. Hasonlóképpen az alákínálási különbözetek 8,9 % és 17,8 % között mozogtak. |
| --- | --- |

(121)

A (42) és (48) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a harmadik országokba irányuló kínai exportárak 22,1 %–32,2 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszakban. Hasonlóképpen az alákínálási különbözetek 8,9 % és 17,8 % között mozogtak.

| (122) | Ennek alapján levonható az a következtetés, hogy a Kínából érkező behozatal nagy valószínűséggel jelentős árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(122)

Ennek alapján levonható az a következtetés, hogy a Kínából érkező behozatal nagy valószínűséggel jelentős árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.

4.6.1.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (123) | Az (55)–(57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az emelőkaros gyorsfűzők legnagyobb piaca az uniós piac, továbbá az árak vonzóak a kínai gyártók számára. Nincsenek más jelentős exportpiacok, melyek képesek lennének a kínai kapacitásfelesleg felvételére, mivel az emelőkaros gyorsfűzőket csak korlátozott számú piacon használják. Következésképpen ez nagymértékben arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy exporttevékenységüket az Unió felé irányítsák, ahol magasabb árakat érnének el, miközben még így is jóval az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá tudnának kínálni. Ráadásul ez arra ösztönözné őket, hogy szabad kapacitásuknak legalább egy részét alacsony árakon exportálják az uniós piacra. |
| --- | --- |

(123)

Az (55)–(57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az emelőkaros gyorsfűzők legnagyobb piaca az uniós piac, továbbá az árak vonzóak a kínai gyártók számára. Nincsenek más jelentős exportpiacok, melyek képesek lennének a kínai kapacitásfelesleg felvételére, mivel az emelőkaros gyorsfűzőket csak korlátozott számú piacon használják. Következésképpen ez nagymértékben arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy exporttevékenységüket az Unió felé irányítsák, ahol magasabb árakat érnének el, miközben még így is jóval az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá tudnának kínálni. Ráadásul ez arra ösztönözné őket, hogy szabad kapacitásuknak legalább egy részét alacsony árakon exportálják az uniós piacra.

| (124) | A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetőségük van, illetve ösztönzést is kapnak arra, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az emelőkaros gyorsfűzők Unióba irányuló kivitelének volumenét, olyan dömpingárakat alkalmazva, amelyekkel lényegesen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnak. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetőségük van, illetve ösztönzést is kapnak arra, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az emelőkaros gyorsfűzők Unióba irányuló kivitelének volumenét, olyan dömpingárakat alkalmazva, amelyekkel lényegesen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnak.

4.6.2.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

| (125) | Az alacsony árú behozatal növekedése jelentős árnyomást okozna az árérzékeny uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat – azzal a forgatókönyvvel számolva, hogy tartja a jelenlegi árszintet – nem lesz képes fenntartani értékesítési volumenét és piaci részesedését az olcsó kínai behozatallal szemben. Nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növekedne Kína piaci részesedése. Nagy valószínűség szerint ez az uniós gazdasági ágazat rovására történne. Az értékesítési volumen csökkenése alacsonyabb kapacitáskihasználáshoz és a termelési átlagköltségek növekedéséhez vezetne. Ez az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlását idézné elő, és csökkentené jövedelmezőségét, amely – jóllehet a figyelembe vett időszak alatt meghaladta a nyereségcélt – 2016 és a felülvizsgálati időszak között több mint 40 %-kal csökkent. E forgatókönyv szerint a költségnövekedés következtében a jövedelmezőség rövid távon a nyereségcél alá csökkenne, ez pedig megszüntetné az uniós gazdasági ágazat korábbi, a felépülést célzó erőfeszítéseit, amelyek révén eddig képes volt fenntartani a beruházások szükséges szintjét a versenyképesség megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(125)

Az alacsony árú behozatal növekedése jelentős árnyomást okozna az árérzékeny uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat – azzal a forgatókönyvvel számolva, hogy tartja a jelenlegi árszintet – nem lesz képes fenntartani értékesítési volumenét és piaci részesedését az olcsó kínai behozatallal szemben. Nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növekedne Kína piaci részesedése. Nagy valószínűség szerint ez az uniós gazdasági ágazat rovására történne. Az értékesítési volumen csökkenése alacsonyabb kapacitáskihasználáshoz és a termelési átlagköltségek növekedéséhez vezetne. Ez az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlását idézné elő, és csökkentené jövedelmezőségét, amely – jóllehet a figyelembe vett időszak alatt meghaladta a nyereségcélt – 2016 és a felülvizsgálati időszak között több mint 40 %-kal csökkent. E forgatókönyv szerint a költségnövekedés következtében a jövedelmezőség rövid távon a nyereségcél alá csökkenne, ez pedig megszüntetné az uniós gazdasági ágazat korábbi, a felépülést célzó erőfeszítéseit, amelyek révén eddig képes volt fenntartani a beruházások szükséges szintjét a versenyképesség megőrzése érdekében.

| (126) | Amennyiben azonban az uniós gazdasági ágazat – értékesítési volumenének és piaci részesedésének megőrzése érdekében – az árszint csökkentése mellett döntene, pénzügyi helyzetének romlása szinte azonnal bekövetkezne. Ha az uniós gazdasági ágazatnak 8,9 %-kal – amely a megállapított alákínálás alacsonyabb tartománya (lásd a (121) preambulumbekezdést) – csökkentenie kellene értékesítési árait az uniós piacon annak érdekében, hogy összhangban legyen a kínai termékek áraival, azonnal veszteségessé válna. |
| --- | --- |

(126)

Amennyiben azonban az uniós gazdasági ágazat – értékesítési volumenének és piaci részesedésének megőrzése érdekében – az árszint csökkentése mellett döntene, pénzügyi helyzetének romlása szinte azonnal bekövetkezne. Ha az uniós gazdasági ágazatnak 8,9 %-kal – amely a megállapított alákínálás alacsonyabb tartománya (lásd a (121) preambulumbekezdést) – csökkentenie kellene értékesítési árait az uniós piacon annak érdekében, hogy összhangban legyen a kínai termékek áraival, azonnal veszteségessé válna.

| (127) | E forgatókönyv bekövetkezte esetén az intézkedések hatályvesztése valószínűleg közvetlen, kedvezőtlen hatással járna az uniós gazdasági ágazatra nézve, mivel veszteséghez vezetne. Középtávon ez nem lenne fenntartható, és gyártási helyszínek bezárásához, végső soron pedig az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártók száma hatról háromra csökkent. |
| --- | --- |

(127)

E forgatókönyv bekövetkezte esetén az intézkedések hatályvesztése valószínűleg közvetlen, kedvezőtlen hatással járna az uniós gazdasági ágazatra nézve, mivel veszteséghez vezetne. Középtávon ez nem lenne fenntartható, és gyártási helyszínek bezárásához, végső soron pedig az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártók száma hatról háromra csökkent.

| (128) | Ebből az a következtetés vonható le, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala által okozott károk megismétlődéséhez vezetne, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete pedig valószínűleg romlana, ami jelentős kárt okozna. |
| --- | --- |

(128)

Ebből az a következtetés vonható le, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése az emelőkaros gyorsfűzők kínai behozatala által okozott károk megismétlődéséhez vezetne, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete pedig valószínűleg romlana, ami jelentős kárt okozna.

| (129) | Az a tény, hogy az emelőkaros gyorsfűzők Kínából az uniós piacra érkező behozatala jelenleg sokkal kisebb volumenű, mint az intézkedések bevezetése előtt, azt jelzi, hogy a jelenlegi dömpingellenes vámok sikeresen helyreállították a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei és az uniós gazdasági ágazat közötti torzulásmentes verseny feltételeit. A (128) és a (130) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése a kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(129)

Az a tény, hogy az emelőkaros gyorsfűzők Kínából az uniós piacra érkező behozatala jelenleg sokkal kisebb volumenű, mint az intézkedések bevezetése előtt, azt jelzi, hogy a jelenlegi dömpingellenes vámok sikeresen helyreállították a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei és az uniós gazdasági ágazat közötti torzulásmentes verseny feltételeit. A (128) és a (130) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése a kár megismétlődéséhez vezetne.

4.6.3.   Következtetés

Következtetés

| (130) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az emelőkaros gyorsfűzők dömpingelt, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező kínai behozatalának jelentős növekedésével járna, és az uniós gazdasági ágazat által az intézkedések első ízben való bevezetését megelőzően elszenvedett kár megismétlődéséhez vezetne. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az emelőkaros gyorsfűzők dömpingelt, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező kínai behozatalának jelentős növekedésével járna, és az uniós gazdasági ágazat által az intézkedések első ízben való bevezetését megelőzően elszenvedett kár megismétlődéséhez vezetne. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

5.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (131) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett fél – köztük az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók – érdekének elemzésével történt. |
| --- | --- |

(131)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett fél – köztük az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók – érdekének elemzésével történt.

| (132) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (133) | Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az intézkedések elfogadása nem bizonyult ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban vannak, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatásai is értékelésre kerüljenek. |
| --- | --- |

(133)

Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az intézkedések elfogadása nem bizonyult ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban vannak, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatásai is értékelésre kerüljenek.

| (134) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping megismétlődésének és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(134)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping megismétlődésének és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (135) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg nagyon kedvezőtlenül hatna az uniós gazdasági ágazatra. Ez gyorsan a jövedelmezőség csökkenéséhez, sőt az uniós gazdasági ágazat veszteséges helyzetéhez vezetne, ami kedvezőtlen hatást gyakorolna más kártényezőkre is, például a termelési volumenre, a kapacitáskihasználás mértékére, a beruházásokra és a foglalkoztatásra. Hosszabb távon ez a helyzet nem lesz életképes, ami arra kényszeríti az uniós gyártókat, hogy beszüntessék tevékenységüket az uniós piacon. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg nagyon kedvezőtlenül hatna az uniós gazdasági ágazatra. Ez gyorsan a jövedelmezőség csökkenéséhez, sőt az uniós gazdasági ágazat veszteséges helyzetéhez vezetne, ami kedvezőtlen hatást gyakorolna más kártényezőkre is, például a termelési volumenre, a kapacitáskihasználás mértékére, a beruházásokra és a foglalkoztatásra. Hosszabb távon ez a helyzet nem lesz életképes, ami arra kényszeríti az uniós gyártókat, hogy beszüntessék tevékenységüket az uniós piacon.

| (136) | Korábban az uniós gazdasági ágazat pozitív gazdasági és pénzügyi eredményt felmutató, életképes ágazatnak bizonyult. A Kínából érkező dömpingelt behozatal hiányában az ágazat nyereséges maradt, és a nyereségcélnál magasabb haszonkulcsot ért el. |
| --- | --- |

(136)

Korábban az uniós gazdasági ágazat pozitív gazdasági és pénzügyi eredményt felmutató, életképes ágazatnak bizonyult. A Kínából érkező dömpingelt behozatal hiányában az ágazat nyereséges maradt, és a nyereségcélnál magasabb haszonkulcsot ért el.

| (137) | A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ezért az uniós gazdasági ágazat érdekében áll. |
| --- | --- |

(137)

A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ezért az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.

5.2.   Az importőrök érdeke

Az importőrök érdeke

| (138) | A (16) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően egyetlen importőr sem működött együtt ebben a vizsgálatban, és nem nyújtotta be a kért információkat. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetésének importőrökre gyakorolt hatása nem lesz jelentős. Eltérő tényekre utaló bizonyítékok hiányában ennek megfelelően megerősíthető, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket. |
| --- | --- |

(138)

A (16) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően egyetlen importőr sem működött együtt ebben a vizsgálatban, és nem nyújtotta be a kért információkat. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetésének importőrökre gyakorolt hatása nem lesz jelentős. Eltérő tényekre utaló bizonyítékok hiányában ennek megfelelően megerősíthető, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.

5.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (139) | Az emelőkaros gyorsfűzők importőrei rendszerint egyben az emelőkaros gyorsfűzők felhasználói is, mivel a terméket emelőkaros iratrendezők gyártása céljából importálják. A (15) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság a vizsgálat megindításakor 26 ismert importőrrel/felhasználóval vette fel a kapcsolatot, de egyikük sem válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, és észrevételeket sem tettek. |
| --- | --- |

(139)

Az emelőkaros gyorsfűzők importőrei rendszerint egyben az emelőkaros gyorsfűzők felhasználói is, mivel a terméket emelőkaros iratrendezők gyártása céljából importálják. A (15) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság a vizsgálat megindításakor 26 ismert importőrrel/felhasználóval vette fel a kapcsolatot, de egyikük sem válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, és észrevételeket sem tettek.

| (140) | A korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az emelőkaros gyorsfűzők költsége az emelőkaros iratrendezők kiskereskedelmi árának csak nagyon kis százalékát teszi ki, és így a vámok hatása (ha van ilyen) nem minősült jelentősnek. |
| --- | --- |

(140)

A korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az emelőkaros gyorsfűzők költsége az emelőkaros iratrendezők kiskereskedelmi árának csak nagyon kis százalékát teszi ki, és így a vámok hatása (ha van ilyen) nem minősült jelentősnek.

| (141) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy valószínű, hogy a dömpingelt behozatallal szembeni intézkedések nélkül az uniós gazdasági ágazat piaci jelenlétének nagy részét elveszítené, és hosszabb távon akár meg is szűnne. Az emelőkaros iratrendezők gyártói ezáltal a behozataltól függnének, ami a verseny jelentős csökkenéséhez vezetne az uniós piacon. |
| --- | --- |

(141)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy valószínű, hogy a dömpingelt behozatallal szembeni intézkedések nélkül az uniós gazdasági ágazat piaci jelenlétének nagy részét elveszítené, és hosszabb távon akár meg is szűnne. Az emelőkaros iratrendezők gyártói ezáltal a behozataltól függnének, ami a verseny jelentős csökkenéséhez vezetne az uniós piacon.

| (142) | Ennek alapján megállapítható, hogy az emelőkaros gyorsfűzőkre vonatkozó intézkedések nem ellentétesek az Unió általános érdekével. |
| --- | --- |

(142)

Ennek alapján megállapítható, hogy az emelőkaros gyorsfűzőkre vonatkozó intézkedések nem ellentétesek az Unió általános érdekével.

5.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (143) | Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(143)

Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

6.1.   Intézkedések

Intézkedések

| (144) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozik javasolni. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(144)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozik javasolni. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

| (145) | A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (10) való tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül. |
| --- | --- |

(145)

A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (10) való tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül.

10

| (146) | Az e rendeletben előírt intézkedésekről az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(146)

Az e rendeletben előírt intézkedésekről az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 8305100050) alá tartozó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson megállapított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Gyártó | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd, | 27,1 % | A729 |
| Minden más vállalat | 47,4 % | A999 |

Gyártó

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd,

27,1 %

A729

Minden más vállalat

47,4 %

A999

2. cikk

(1)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandóak.

(2)   Késedelmi kamat fizetésére jogot adó visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1136/2006/EK rendelete (2006. július 24.) a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 205., 2006.7.27., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 796/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 30.) a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 238., 2012.9.4., 5. o.).

3

(4)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

4

(5)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 466., 2016.12.14., 20. o.).

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 290., 2017.9.1., 3. o.).

6

(7)  A 796/2012/EU végrehajtási rendelet (40) preambulumbekezdése.

7

(8)  A 796/2012/EU végrehajtási rendelet (41) preambulumbekezdése.

8

(9)  http://www.portalecreditori.it/procedura?id=6rKz4dlB2Y; hozzáférés dátuma: 2018. augusztus 16.

9

(10)  A Bíróság (harmadik tanács) C-365/15. sz., Wortmann kontra Hauptzollamt Bielefeld ügyben 2017. január 18-án hozott ítéletének (EU:C:2017:19) 35–39. pontja.

10

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/33

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1685 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. november 8.)

az 1059/2003/EK rendelet értelmében az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbításának egységes feltételeiről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére

mivel:

| (1) | Az 1059/2003/EK rendelet alkotja a regionális osztályozás jogi keretét, annak érdekében, hogy lehetővé váljon az összehangolt regionális statisztikák Unión belüli gyűjtése, összeállítása és terjesztése. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2003/EK rendelet alkotja a regionális osztályozás jogi keretét, annak érdekében, hogy lehetővé váljon az összehangolt regionális statisztikák Unión belüli gyűjtése, összeállítása és terjesztése.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2016/2066 rendelettel (2)2018. január 1-jei hatállyal módosította a statisztikai célú területi egységek nómenklatúráját (NUTS). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2016/2066 rendelettel (2)2018. január 1-jei hatállyal módosította a statisztikai célú területi egységek nómenklatúráját (NUTS).

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának álláspontjával, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának álláspontjával,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tagállamoknak a mellékletnek megfelelően továbbítaniuk kell a Bizottság részére az új regionális bontásra vonatkozó idősorokat.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 154., 2003.6.21., 1. o., a legutóbb az (EU) 2017/2391 rendelettel módosítottak szerint (HL L 350., 2017.12.29., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/2066 rendelete (2016. november 21.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékleteinek módosításáról (HL L 322., 2016.11.29., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az egyes statisztikai területek tekintetében meghatározott kezdőévek

| Terület | NUTS 2 szint | NUTS 3 szint |
| --- | --- | --- |
| Mezőgazdaság | 2013 | |
| Demográfia – népesség, élveszületések, elhalálozások | 1990 (1) | 1990 (1) |
| Munkaerőpiac – foglalkoztatottság, munkanélküliség | 2013 | 2013 (2) |
| Oktatás | 2013 | |
| Környezetvédelem – hulladékkezelő létesítmények | 2014 | |
| Egészségügy – halálozási okok | 1997 (3) | |
| Egészségügy – infrastruktúra | 1996 (2) | |
| Egészségügy – betegek | 2003 (2) | |
| Információs társadalom | 2013 (2) | |
| Területi gazdasági számlák: Háztartási számlák | 2000 | |
| Regionális gazdasági számlák – regionális számlák | 2000 | 2000 |
| Tudomány és technológia – K+F kiadások és személyzet | 2015 | |
| Turizmus | 2015 | |

Terület

NUTS 2 szint

NUTS 3 szint

Mezőgazdaság

2013

Demográfia – népesség, élveszületések, elhalálozások

1990 (1)

1990 (1)

Munkaerőpiac – foglalkoztatottság, munkanélküliség

2013

2013 (2)

Oktatás

2013

Környezetvédelem – hulladékkezelő létesítmények

2014

Egészségügy – halálozási okok

1997 (3)

Egészségügy – infrastruktúra

1996 (2)

Egészségügy – betegek

2003 (2)

Információs társadalom

2013 (2)

Területi gazdasági számlák: Háztartási számlák

2000

Regionális gazdasági számlák – regionális számlák

2000

2000

Tudomány és technológia – K+F kiadások és személyzet

2015

Turizmus

2015

---

(1)  A továbbítás nem kötelező az 1990–2012. referenciaévek tekintetében.

(2)  A továbbítás nem kötelező.

(3)  A továbbítás nem kötelező az 1997–2011. referenciaévek tekintetében.

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1686 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. november 8.)

a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott huszonhetedik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást.

| (2) | A huszonhetedik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján indokolt minimális eladási árat meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A huszonhetedik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján indokolt minimális eladási árat meghatározni.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott, sovány tejpor értékesítésére irányuló huszonhetedik részleges pályázati felhívás tekintetében – amelyre vonatkozóan a pályázatok benyújtásának határideje 2018. november 6-án járt le – a minimális eladási ár 125,10 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 8-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 206., 2016.7.30., 71. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (2016. november 25.) a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról (HL L 321., 2016.11.29., 45. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1687 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. november 7.)

a nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a tulajdonosaik kíséretében lévő, kedvtelésből tartott madarak Közösségbe való behozataláról szóló 2007/25/EK bizottsági határozatnak az alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2018) 7240. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról és a 998/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007/25/EK bizottsági határozat (2) a magas patogenitású madárinfluenzával (HPAI) kapcsolatos, valamint a tulajdonosaik kíséretében lévő, kedvtelésből tartott madarak Unióba való behozatalára vonatkozó egyes védekezési intézkedéseket határoz meg. A H5N1 altípusba tartozó HPAI kitörésére válaszul fogadták el az állati és emberi egészség Unión belüli védelme érdekében. 2018. december 31-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/25/EK bizottsági határozat (2) a magas patogenitású madárinfluenzával (HPAI) kapcsolatos, valamint a tulajdonosaik kíséretében lévő, kedvtelésből tartott madarak Unióba való behozatalára vonatkozó egyes védekezési intézkedéseket határoz meg. A H5N1 altípusba tartozó HPAI kitörésére válaszul fogadták el az állati és emberi egészség Unión belüli védelme érdekében. 2018. december 31-ig alkalmazandó.

| (2) | A baromfik és más, fogságban élő madarak körében világszerte továbbra is előfordul a különböző H5 altípusokba és ritkábban a H7 altípusba tartozó HPAI kitörése. A HPAI több harmadik országban endémiássá vált, és újabb harmadik országokat is elért. Továbbra is fennáll annak a veszélye, hogy a HPAI vírust a kedvtelésből tartott madarak harmadik országokból történő behozatala révén behurcolják az Unióba, ezért fenn kell tartani a 2007/25/EK határozatban megállapított kockázatcsökkentő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A baromfik és más, fogságban élő madarak körében világszerte továbbra is előfordul a különböző H5 altípusokba és ritkábban a H7 altípusba tartozó HPAI kitörése. A HPAI több harmadik országban endémiássá vált, és újabb harmadik országokat is elért. Továbbra is fennáll annak a veszélye, hogy a HPAI vírust a kedvtelésből tartott madarak harmadik országokból történő behozatala révén behurcolják az Unióba, ezért fenn kell tartani a 2007/25/EK határozatban megállapított kockázatcsökkentő intézkedéseket.

| (3) | Ezen túlmenően számos, a baromfik és más, fogságban élő madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó szabályokat megállapító felhatalmazáson alapuló jogi aktust most készítenek elő az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) keretében. A baromfikat és más, fogságban élő madarakat érintő betegségekkel kapcsolatos egyes kockázatokra, valamint a kedvtelésből tartott madarak vonatkozásában előírt állategészségügyi garanciákra vonatkozó megközelítést az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított szabályok fogják meghatározni. Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított szabályok figyelembe fogják venni az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. szeptember 14-én elfogadott, a madárinfluenzára vonatkozó tudományos véleményben szereplő ajánlásokat (4) is. |
| --- | --- |

(3)

Ezen túlmenően számos, a baromfik és más, fogságban élő madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó szabályokat megállapító felhatalmazáson alapuló jogi aktust most készítenek elő az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) keretében. A baromfikat és más, fogságban élő madarakat érintő betegségekkel kapcsolatos egyes kockázatokra, valamint a kedvtelésből tartott madarak vonatkozásában előírt állategészségügyi garanciákra vonatkozó megközelítést az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított szabályok fogják meghatározni. Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított szabályok figyelembe fogják venni az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. szeptember 14-én elfogadott, a madárinfluenzára vonatkozó tudományos véleményben szereplő ajánlásokat (4) is.

| (4) | Tekintettel a HPAI-val kapcsolatos globális járványügyi helyzetre, a baromfik és más, fogságban élő madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásáig a 2007/25/EK határozat alkalmazásának időszakát 2019. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a HPAI-val kapcsolatos globális járványügyi helyzetre, a baromfik és más, fogságban élő madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásáig a 2007/25/EK határozat alkalmazásának időszakát 2019. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (5) | A 2007/25/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2007/25/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/25/EK határozat 6. cikkében a „2018. december 31.” időpont helyébe a „2019. december 31.” időpont lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 7-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 178., 2013.6.28., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2007/25/EK határozata (2006. december 22.) a nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a tulajdonosaik kíséretében lévő, kedvtelésből tartott madarak Közösségbe való behozataláról (HL L 8., 2007.1.13., 29. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

3

(4)  EFSA Journal 2017;15(10):4991.

4

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1688 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. november 7.)

az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek tekintetében Szlovákiának biztosított eltérésekről

(az értesítés a C(2018) 7304. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovák nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiastatisztikáról szóló, 2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére és 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Szlovákia kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy eltérhessen az 1099/2008/EK rendelet 4. cikkében említett nemzeti statisztikáknak a Bizottsághoz (Eurostat) való továbbítására vonatkozó kötelezettsége alól. A kérelem az ipari hulladék megújuló részére és a környezeti hőre vonatkozó statisztikák szolgáltatására vonatkozott. |
| --- | --- |

(1)

Szlovákia kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy eltérhessen az 1099/2008/EK rendelet 4. cikkében említett nemzeti statisztikáknak a Bizottsághoz (Eurostat) való továbbítására vonatkozó kötelezettsége alól. A kérelem az ipari hulladék megújuló részére és a környezeti hőre vonatkozó statisztikák szolgáltatására vonatkozott.

| (2) | A Szlovákia által szolgáltatott információk megerősítik, hogy az említett statisztikák összegyűjtése túlzott terhet róna a tagállami válaszadókra, konkrétan azért, mert az előírt adatok összegyűjtése és összeállítása során a válaszadókra háruló terhek csökkentése érdekében igazodni kell az új besorolásokhoz és új módszertant kell kidolgozni a nemzeti statisztikájukban. Az eltéréseket ezért biztosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A Szlovákia által szolgáltatott információk megerősítik, hogy az említett statisztikák összegyűjtése túlzott terhet róna a tagállami válaszadókra, konkrétan azért, mert az előírt adatok összegyűjtése és összeállítása során a válaszadókra háruló terhek csökkentése érdekében igazodni kell az új besorolásokhoz és új módszertant kell kidolgozni a nemzeti statisztikájukban. Az eltéréseket ezért biztosítani kell.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Szlovákia számára eltérést kell biztosítani az 1099/2008/EK rendelet következő rendelkezéseitől:

| a) | a 2017. referenciaévre vonatkozó eredmények előállítása a megújuló energiára vonatkozó statisztikákról szóló B. melléklet 5.2.11.6. pontja tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a 2017. referenciaévre vonatkozó eredmények előállítása a megújuló energiára vonatkozó statisztikákról szóló B. melléklet 5.2.11.6. pontja tekintetében;

| b) | a 2017., 2018. és 2019. referenciaévre vonatkozó eredmények előállítása a megújuló energiára vonatkozó statisztikákról szóló B. melléklet 5.2.3., 5.2.6., 5.2.8.1., 5.2.8.2. és 5.2.8.5. pontja tekintetében (az A. melléklet 3.5.8.1.7. „Az ipari hulladék megújuló része” című pontjában és a 3.5.9. „Környezeti hő” című pontjában meghatározott termékekre vonatkozó valamennyi összesített adatra kiterjedően). |
| --- | --- |

b)

a 2017., 2018. és 2019. referenciaévre vonatkozó eredmények előállítása a megújuló energiára vonatkozó statisztikákról szóló B. melléklet 5.2.3., 5.2.6., 5.2.8.1., 5.2.8.2. és 5.2.8.5. pontja tekintetében (az A. melléklet 3.5.8.1.7. „Az ipari hulladék megújuló része” című pontjában és a 3.5.9. „Környezeti hő” című pontjában meghatározott termékekre vonatkozó valamennyi összesített adatra kiterjedően).

2. cikk

E határozat címzettje a Szlovák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 7-én.

a Bizottság részéről

Marianne THYSSEN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 304., 2008.11.14., 1. o.

1

---

| 2018.11.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1689 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. november 8.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2018) 7511. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő epidemiológiai helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2018/1635 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis közelmúltbeli, Bulgáriában és Romániában észlelt előfordulásait követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő epidemiológiai helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2018/1635 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis közelmúltbeli, Bulgáriában és Romániában észlelt előfordulásait követően.

| (2) | Az afrikai sertéspestis vadon élő állatok közötti terjedésének kockázata a betegségnek a vadon élő sertéspopulációban történő lassú, természetes terjedéséhez, valamint az emberi tevékenységekből eredő kockázatokhoz kapcsolódik, amint azt a betegséghez kapcsolódó járványügyi helyzetnek az Unióban tapasztalt közelmúltbeli alakulása, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) állategészségügyi és állatjóléti tudományos testületének 2015. július 14-én közzétett tudományos szakvéleménye mutatta, az EFSA 2017. március 23-án közzétett, a balti országokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzéséről szóló tudományos jelentése, valamint az EFSA 2017. november 8-án közzétett, a balti államokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzéséről szóló tudományos jelentése (6) is alátámasztotta. |
| --- | --- |

(2)

Az afrikai sertéspestis vadon élő állatok közötti terjedésének kockázata a betegségnek a vadon élő sertéspopulációban történő lassú, természetes terjedéséhez, valamint az emberi tevékenységekből eredő kockázatokhoz kapcsolódik, amint azt a betegséghez kapcsolódó járványügyi helyzetnek az Unióban tapasztalt közelmúltbeli alakulása, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) állategészségügyi és állatjóléti tudományos testületének 2015. július 14-én közzétett tudományos szakvéleménye mutatta, az EFSA 2017. március 23-án közzétett, a balti országokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzéséről szóló tudományos jelentése, valamint az EFSA 2017. november 8-án közzétett, a balti államokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzéséről szóló tudományos jelentése (6) is alátámasztotta.

| (3) | Az (EU) 2018/1635 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta a sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet megváltozott, és az említett betegség előfordulásának további eseteire is fény derült, amelyeket fel kell tüntetni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1635 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta a sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet megváltozott, és az említett betegség előfordulásának további eseteire is fény derült, amelyeket fel kell tüntetni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében.

| (4) | 2018 októberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték a lengyelországi Kraśnick megyében. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezt az afrikai sertéspestis által érintett területét fel kell tüntetni az említett melléklet II. részében. |
| --- | --- |

(4)

2018 októberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték a lengyelországi Kraśnick megyében. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezt az afrikai sertéspestis által érintett területét fel kell tüntetni az említett melléklet II. részében.

| (5) | 2018 októberében és novemberében az afrikai sertéspestis házi sertésekben való előfordulásának több esetét észlelték a romániai Dolj és Argeș megyékben. Az afrikai sertéspestis házi sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának ezeket az afrikai sertéspestis által érintett területeit mostantól nem a melléklet I. részében, hanem III. részében kell feltüntetni. Mivel a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. része azokat a területeket sorolja fel, ahol a helyzet még alakulóban van és dinamikusan változik, abban az esetben, ha egy terület az említett részben van feltüntetve, különös figyelmet kell fordítani a környező területekre gyakorolt hatásra. |
| --- | --- |

(5)

2018 októberében és novemberében az afrikai sertéspestis házi sertésekben való előfordulásának több esetét észlelték a romániai Dolj és Argeș megyékben. Az afrikai sertéspestis házi sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának ezeket az afrikai sertéspestis által érintett területeit mostantól nem a melléklet I. részében, hanem III. részében kell feltüntetni. Mivel a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. része azokat a területeket sorolja fel, ahol a helyzet még alakulóban van és dinamikusan változik, abban az esetben, ha egy terület az említett részben van feltüntetve, különös figyelmet kell fordítani a környező területekre gyakorolt hatásra.

| (6) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország és Románia esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I., II. és III. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország és Románia esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I., II. és III. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 8-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2018/1635 végrehajtási határozata (2018. október 30.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 272., 2018.10.31., 38. o.).

5

(6)  The EFSA Journal (2015); 13(7):4163. The EFSA Journal (2017); 15(3):4732. The EFSA Journal (2017); 15(11):5068.

6

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| in Silistra region:





  within municipality of Alfatar:





  Bistra, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Alfatar:

Bistra,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| within municipality of Dulovo:





  Kolobar, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Kolobar,

| Varbina, |
| --- |

Varbina,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Cherkovna, |
| --- |

Cherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Chernik, |
| --- |

Chernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Chernolik, |
| --- |

Chernolik,

| within municipality of Sitovo:





  Sitovo, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Sitovo,

| Yastrebno, |
| --- |

Yastrebno,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Silistra:





  Bradvari, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Bradvari,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Tzenovich, |
| --- |

Tzenovich,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| in Dobrich region:





  within municipality of General Toshevo:





  Rosen, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of General Toshevo:

Rosen,

| Krasen, |
| --- |

Krasen,

| Zhiten, |
| --- |

Zhiten,

| Snop, |
| --- |

Snop,

| Gradini, |
| --- |

Gradini,

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Krushartzi, |
| --- |

Krushartzi,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| within municipality of Tervel:





  Onogur, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Onogur,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Аngelariy, |
| --- |

Аngelariy,

| Sarnetz, |
| --- |

Sarnetz,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Mali Izvor, |
| --- |

Mali Izvor,

| Тervel, |
| --- |

Тervel,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Chestimensko, |
| --- |

Chestimensko,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Glavantzi, |
| --- |

Glavantzi,

| Nova kamena, |
| --- |

Nova kamena,

| Kladentzi, |
| --- |

Kladentzi,

| Gradnitza, |
| --- |

Gradnitza,

| within municipality of Dobrich:





  Kragulevo, |
| --- |

within municipality of Dobrich:

Kragulevo,

| Dobrevo, |
| --- |

Dobrevo,

| Cherna, |
| --- |

Cherna,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Zhitnitza, |
| --- |

Zhitnitza,

| Polkovnik Ivanovo, |
| --- |

Polkovnik Ivanovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Feldfebel Denkovo (Dyankovo), |
| --- |

Feldfebel Denkovo (Dyankovo),

| Podslon, |
| --- |

Podslon,

| Geshanovo. |
| --- |

Geshanovo.

2.   Cseh Köztársaság

A Cseh Köztársaságban a következő területek:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim. |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim. |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim. |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim.

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Județul Alba cu următoarea delimitare:






  — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Alba cu următoarea delimitare:

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Arad cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Arad cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Bistrița, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Brănișca,

| — | Municipiul Deva, |
| --- | --- |

—

Municipiul Deva,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Bistrița Nasaud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Nasaud,

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș. |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș.

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj. |
| --- | --- |

—

Județul Gorj.

II. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polk. Cholakovo, |
| --- |

Polk. Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi. |
| --- |

Kolartzi.

2.   Cseh Köztársaság

A Cseh Köztársaságban a következő területek:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim;. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim;.

III. RÉSZ

1.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim.

4.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj. |
| --- | --- |

—

Județul Dolj.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---