# Úradný vestník L 328/2018

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 328 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6121. decembra 2018 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 328

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6121. decembra 2018

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2000 z 12. decembra 2018, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 516/2014, pokiaľ ide o opätovné viazanie zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí Rady (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 alebo pridelenie týchto súm na iné akcie v rámci národných programov | 78 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (
  1
  ) | 82 |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (
  1
  ) | 210 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2000 z 12. decembra 2018, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 516/2014, pokiaľ ide o opätovné viazanie zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí Rady (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 alebo pridelenie týchto súm na iné akcie v rámci národných programov

78

SMERNICE

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (
  1
  )

1

82

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (
  1
  )

1

210

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 21.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 328/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1999

z 11. decembra 2018

o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 a článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Týmto nariadením sa stanovujú potrebné legislatívne základy spoľahlivého, inkluzívneho, nákladovo efektívneho, transparentného a predvídateľného riadenia energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (ďalej len „mechanizmus riadenia“), ktorým sa zabezpečí dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie do roku 2030 a dlhodobých zámerov a cieľov energetickej únie v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015 v nadväznosti na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) prostredníctvom komplementárneho, jednotného a ambiciózneho úsilia Únie a jej členských štátov, a zároveň sa ním obmedzí administratívna zložitosť. |
| --- | --- |

(1)

Týmto nariadením sa stanovujú potrebné legislatívne základy spoľahlivého, inkluzívneho, nákladovo efektívneho, transparentného a predvídateľného riadenia energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (ďalej len „mechanizmus riadenia“), ktorým sa zabezpečí dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie do roku 2030 a dlhodobých zámerov a cieľov energetickej únie v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015 v nadväznosti na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) prostredníctvom komplementárneho, jednotného a ambiciózneho úsilia Únie a jej členských štátov, a zároveň sa ním obmedzí administratívna zložitosť.

| (2) | Energetická únia by sa mala týkať piatich rozmerov: energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu s energiou, energetickej efektívnosti, dekarbonizácie a výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

(2)

Energetická únia by sa mala týkať piatich rozmerov: energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu s energiou, energetickej efektívnosti, dekarbonizácie a výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti.

| (3) | Cieľom odolnej energetickej únie, ktorej jadrom je ambiciózna klimatická politika je poskytnúť spotrebiteľom v Únii vrátane domácností a podnikov bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a cenovo dostupnú energiu a podporovať výskum a inovácie priťahovaním investícií, čo si vyžaduje zásadnú premenu energetického systému v Európe. Takáto premena je zároveň úzko spojená s potrebou zachovať, chrániť a zlepšovať kvalitu životného prostredia a podporovať uvážené a racionálne využívanie prírodných zdrojov, najmä prostredníctvom podpory energetickej efektívnosti a úspor energie a rozvoja nových a obnoviteľných foriem energie. Tento cieľ možno dosiahnuť len pomocou koordinovaných opatrení spájajúcich legislatívne a nelegislatívne akty na úrovni Únie, na regionálnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

(3)

Cieľom odolnej energetickej únie, ktorej jadrom je ambiciózna klimatická politika je poskytnúť spotrebiteľom v Únii vrátane domácností a podnikov bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a cenovo dostupnú energiu a podporovať výskum a inovácie priťahovaním investícií, čo si vyžaduje zásadnú premenu energetického systému v Európe. Takáto premena je zároveň úzko spojená s potrebou zachovať, chrániť a zlepšovať kvalitu životného prostredia a podporovať uvážené a racionálne využívanie prírodných zdrojov, najmä prostredníctvom podpory energetickej efektívnosti a úspor energie a rozvoja nových a obnoviteľných foriem energie. Tento cieľ možno dosiahnuť len pomocou koordinovaných opatrení spájajúcich legislatívne a nelegislatívne akty na úrovni Únie, na regionálnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni.

| (4) | Vďaka plne funkčnej a odolnej energetickej únii by sa z Únie stal popredný región z hľadiska inovácie, investícií, rastu a sociálneho a hospodárskeho rozvoja, čo by zase bolo dobrým príkladom toho, ako sa napĺňanie vysokých ambícií v oblasti zmierňovania zmeny klímy prelína s opatreniami na podporu inovácií, investícií a rastu. |
| --- | --- |

(4)

Vďaka plne funkčnej a odolnej energetickej únii by sa z Únie stal popredný región z hľadiska inovácie, investícií, rastu a sociálneho a hospodárskeho rozvoja, čo by zase bolo dobrým príkladom toho, ako sa napĺňanie vysokých ambícií v oblasti zmierňovania zmeny klímy prelína s opatreniami na podporu inovácií, investícií a rastu.

| (5) | Súbežne s týmto nariadením Komisia vypracovala a prijala súbor iniciatív v energetickej politike jednotlivých sektorov, najmä so zreteľom na energiu z obnoviteľných zdrojov, energetickú efektívnosť vrátane energetickej hospodárnosti budov a dizajnu trhu. Tieto iniciatívy tvoria balík a spája ich zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, zabezpečiť globálnu vedúcu úlohu Únie vo využívaní energie z obnoviteľných zdrojov a spravodlivé podmienky pre spotrebiteľov energie, a to aj riešením problému energetickej chudoby a podporovaním spravodlivej hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(5)

Súbežne s týmto nariadením Komisia vypracovala a prijala súbor iniciatív v energetickej politike jednotlivých sektorov, najmä so zreteľom na energiu z obnoviteľných zdrojov, energetickú efektívnosť vrátane energetickej hospodárnosti budov a dizajnu trhu. Tieto iniciatívy tvoria balík a spája ich zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, zabezpečiť globálnu vedúcu úlohu Únie vo využívaní energie z obnoviteľných zdrojov a spravodlivé podmienky pre spotrebiteľov energie, a to aj riešením problému energetickej chudoby a podporovaním spravodlivej hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

| (6) | Vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 Európska rada schválila rámec politík pre Úniu v oblasti energetiky a klímy na obdobie do roku 2030, ktorý vychádza zo štyroch kľúčových cieľov na úrovni Únie: zníženie emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 40 %, orientačný cieľ zvýšenia energetickej efektívnosti najmenej o 27 %, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať s cieľom zvýšiť ho na 30 %, podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v Únii najmenej 27 % a elektrické prepojenie na úrovni minimálne 15 %. V danom rámci sa uvádza, že cieľ týkajúci sa energie z obnoviteľných zdrojov je na úrovni Únie záväzný a dosiahne sa prostredníctvom príspevkov členských štátov vedených potrebou kolektívne splniť tento cieľ Únie. V prepracovanom znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (4) sa pre Úniu zaviedol nový záväzný cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 na úrovni aspoň 32 % vrátane ustanovenia o preskúmaní zameraného na zvýšenie cieľa na úrovni Únie do roku 2023. Zmeny smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (5) stanovujú cieľ na úrovni Únie zlepšiť energetickú efektívnosť do roku 2030 aspoň na 32,5 % vrátane ustanovenia o preskúmaní zameraného na zvýšenie cieľov na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(6)

Vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 Európska rada schválila rámec politík pre Úniu v oblasti energetiky a klímy na obdobie do roku 2030, ktorý vychádza zo štyroch kľúčových cieľov na úrovni Únie: zníženie emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 40 %, orientačný cieľ zvýšenia energetickej efektívnosti najmenej o 27 %, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať s cieľom zvýšiť ho na 30 %, podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v Únii najmenej 27 % a elektrické prepojenie na úrovni minimálne 15 %. V danom rámci sa uvádza, že cieľ týkajúci sa energie z obnoviteľných zdrojov je na úrovni Únie záväzný a dosiahne sa prostredníctvom príspevkov členských štátov vedených potrebou kolektívne splniť tento cieľ Únie. V prepracovanom znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (4) sa pre Úniu zaviedol nový záväzný cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 na úrovni aspoň 32 % vrátane ustanovenia o preskúmaní zameraného na zvýšenie cieľa na úrovni Únie do roku 2023. Zmeny smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (5) stanovujú cieľ na úrovni Únie zlepšiť energetickú efektívnosť do roku 2030 aspoň na 32,5 % vrátane ustanovenia o preskúmaní zameraného na zvýšenie cieľov na úrovni Únie.

| (7) | Záväzný cieľ dosiahnuť do roku 2030 aspoň 40 % domáce zníženie emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 bol oficiálne schválený ako plánovaný národne definovaný príspevok Únie a jej členských štátov k Parížskej dohode na zasadnutí Rady pre životné prostredie 6. marca 2015. Únia ratifikovala Parížsku dohodu 5. októbra 2016 (6) a táto nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Nahrádza sa ňou prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, ktorý Únia schválila rozhodnutím Rady 2002/358/ES (7) a v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať. Systém Únie na monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstraňovanie by sa mal zodpovedajúco aktualizovať. |
| --- | --- |

(7)

Záväzný cieľ dosiahnuť do roku 2030 aspoň 40 % domáce zníženie emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 bol oficiálne schválený ako plánovaný národne definovaný príspevok Únie a jej členských štátov k Parížskej dohode na zasadnutí Rady pre životné prostredie 6. marca 2015. Únia ratifikovala Parížsku dohodu 5. októbra 2016 (6) a táto nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Nahrádza sa ňou prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, ktorý Únia schválila rozhodnutím Rady 2002/358/ES (7) a v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať. Systém Únie na monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstraňovanie by sa mal zodpovedajúco aktualizovať.

| (8) | V Parížskej dohode sa zvýšila globálna ambícia týkajúca sa zmierňovania zmeny klímy a stanovuje sa v nej dlhodobý cieľ v súlade so zámerom udržať zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vyvíjať úsilie o to, aby sa toto zvýšenie teploty obmedzilo na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou. |
| --- | --- |

(8)

V Parížskej dohode sa zvýšila globálna ambícia týkajúca sa zmierňovania zmeny klímy a stanovuje sa v nej dlhodobý cieľ v súlade so zámerom udržať zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vyvíjať úsilie o to, aby sa toto zvýšenie teploty obmedzilo na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou.

| (9) | V snahe dosiahnuť teplotné ciele Parížskej dohody by sa Únia mala zamerať na čo najskoršie dosiahnutie rovnováhy medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním, a podľa potreby dosiahnuť negatívne emisie. |
| --- | --- |

(9)

V snahe dosiahnuť teplotné ciele Parížskej dohody by sa Únia mala zamerať na čo najskoršie dosiahnutie rovnováhy medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním, a podľa potreby dosiahnuť negatívne emisie.

| (10) | V prípade klimatického systému je pre celkovú koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére relevantný celkový kumulatívny súčet antropogénnych emisií za určitý čas. Komisia by mala zanalyzovať rôzne scenáre prínosu Únie k dlhodobým cieľom, okrem iného scenár na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a následne negatívnych emisií, ako aj dôsledky týchto scenárov na zostávajúci globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie. Komisia by mala pripraviť analýzu na účel dlhodobej stratégie Únie týkajúcej sa prínosu Únie k záväzkom Parížskej dohody udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou vrátane rozličných scenárov, okrem iného scenára na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a následne negatívnych emisií, ako aj ich dôsledky na globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie. |
| --- | --- |

(10)

V prípade klimatického systému je pre celkovú koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére relevantný celkový kumulatívny súčet antropogénnych emisií za určitý čas. Komisia by mala zanalyzovať rôzne scenáre prínosu Únie k dlhodobým cieľom, okrem iného scenár na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a následne negatívnych emisií, ako aj dôsledky týchto scenárov na zostávajúci globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie. Komisia by mala pripraviť analýzu na účel dlhodobej stratégie Únie týkajúcej sa prínosu Únie k záväzkom Parížskej dohody udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou vrátane rozličných scenárov, okrem iného scenára na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a následne negatívnych emisií, ako aj ich dôsledky na globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie.

| (11) | Hoci sa Únia ambiciózne zaviazala znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030, hrozba zmeny klímy je globálny problém. Únia a jej členské štáty by preto mali spolupracovať so svojimi medzinárodnými partnermi s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ambícií všetkých zmluvných strán v súlade s dlhodobými cieľmi Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(11)

Hoci sa Únia ambiciózne zaviazala znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030, hrozba zmeny klímy je globálny problém. Únia a jej členské štáty by preto mali spolupracovať so svojimi medzinárodnými partnermi s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ambícií všetkých zmluvných strán v súlade s dlhodobými cieľmi Parížskej dohody.

| (12) | Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 tiež súhlasila s tým, že by sa mal vytvoriť spoľahlivý a transparentný mechanizmus riadenia bez zbytočného administratívneho zaťaženia a s dostatočnou pružnosťou pre členské štáty, ktorý pomôže zabezpečiť, aby Únia dosiahla svoje ciele v oblasti energetickej politiky, pričom sa v plnej miere rešpektuje sloboda členských štátov pri určovaní energetického mixu. Zdôraznila, že takýto mechanizmus riadenia by mal vychádzať z existujúcich stavebných prvkov, akými sú napríklad národné klimatické programy, národné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a pre energetickú efektívnosť, ako aj z potreby zefektívniť a spojiť samostatné procesy plánovania a podávania správ. Ďalej súhlasila s tým, že sa posilní úloha a práva spotrebiteľov a zvýši sa transparentnosť a predvídateľnosť pre investorov okrem iného prostredníctvom systematického sledovania kľúčových ukazovateľov cenovo dostupnej, bezpečnej, konkurencieschopnej, zabezpečenej a udržateľnej energetickej sústavy a uľahčí sa koordinácia vnútroštátnych klimatických a energetických politík a podporí sa regionálna spolupráca medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(12)

Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 tiež súhlasila s tým, že by sa mal vytvoriť spoľahlivý a transparentný mechanizmus riadenia bez zbytočného administratívneho zaťaženia a s dostatočnou pružnosťou pre členské štáty, ktorý pomôže zabezpečiť, aby Únia dosiahla svoje ciele v oblasti energetickej politiky, pričom sa v plnej miere rešpektuje sloboda členských štátov pri určovaní energetického mixu. Zdôraznila, že takýto mechanizmus riadenia by mal vychádzať z existujúcich stavebných prvkov, akými sú napríklad národné klimatické programy, národné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a pre energetickú efektívnosť, ako aj z potreby zefektívniť a spojiť samostatné procesy plánovania a podávania správ. Ďalej súhlasila s tým, že sa posilní úloha a práva spotrebiteľov a zvýši sa transparentnosť a predvídateľnosť pre investorov okrem iného prostredníctvom systematického sledovania kľúčových ukazovateľov cenovo dostupnej, bezpečnej, konkurencieschopnej, zabezpečenej a udržateľnej energetickej sústavy a uľahčí sa koordinácia vnútroštátnych klimatických a energetických politík a podporí sa regionálna spolupráca medzi členskými štátmi.

| (13) | Komisia vo svojom oznámení z 25. februára 2015 o rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy poukazuje na potrebu integrovaného mechanizmu riadenia, aby sa zaručilo, že opatrenia v energetickej oblasti na úrovni Únie a na vnútroštátnej a miestnej úrovni budú prispievať k dosahovaniu zámerov energetickej únie, čím sa rozšíri rozsah takéhoto riadenia nad rámec oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 na všetkých päť rozmerov energetickej únie. |
| --- | --- |

(13)

Komisia vo svojom oznámení z 25. februára 2015 o rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy poukazuje na potrebu integrovaného mechanizmu riadenia, aby sa zaručilo, že opatrenia v energetickej oblasti na úrovni Únie a na vnútroštátnej a miestnej úrovni budú prispievať k dosahovaniu zámerov energetickej únie, čím sa rozšíri rozsah takéhoto riadenia nad rámec oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 na všetkých päť rozmerov energetickej únie.

| (14) | Komisia vo svojom oznámení z 18. novembra 2015 o stave energetickej únie ďalej uviedla, že integrované národné energetické a klimatické plány, ktoré budú zohľadňovať všetkých päť rozmerov energetickej únie, sú potrebnými nástrojmi na lepšie strategické plánovanie politiky v oblasti energetiky a klímy. Usmernenia Komisie pre členské štáty o integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, ktoré sú súčasťou uvedeného oznámenia, poskytli členským štátom základ, aby mohli začať vypracúvať národné plány na obdobie rokov 2021 až 2030 a stanoviť hlavné piliere mechanizmu riadenia. V oznámení sa tiež uvádza, že takéto riadenie by malo byť zakotvené v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(14)

Komisia vo svojom oznámení z 18. novembra 2015 o stave energetickej únie ďalej uviedla, že integrované národné energetické a klimatické plány, ktoré budú zohľadňovať všetkých päť rozmerov energetickej únie, sú potrebnými nástrojmi na lepšie strategické plánovanie politiky v oblasti energetiky a klímy. Usmernenia Komisie pre členské štáty o integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, ktoré sú súčasťou uvedeného oznámenia, poskytli členským štátom základ, aby mohli začať vypracúvať národné plány na obdobie rokov 2021 až 2030 a stanoviť hlavné piliere mechanizmu riadenia. V oznámení sa tiež uvádza, že takéto riadenie by malo byť zakotvené v právnych predpisoch.

| (15) | Rada vo svojich záveroch z 26. novembra 2015 o systéme riadenia energetickej únie uznala, že riadenie energetickej únie bude dôležitým nástrojom na efektívne a účinné budovanie energetickej únie a na dosiahnutie jej zámerov. Rada zdôraznila, že mechanizmus riadenia by sa mal zakladať na zásadách integrácie strategického plánovania a podávania správ o vykonávaní politík v oblasti klímy a energetiky a na koordinácii medzi aktérmi zodpovednými za politiky v oblasti energetiky a klímy na úrovni Únie, regiónov a na vnútroštátnej úrovni. Zdôraznila tiež, že mechanizmom riadenia by sa malo zabezpečiť splnenie dohodnutých cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a monitorovať kolektívny pokrok Únie pri dosahovaní politických zámerov v rámci piatich rozmerov energetickej únie. |
| --- | --- |

(15)

Rada vo svojich záveroch z 26. novembra 2015 o systéme riadenia energetickej únie uznala, že riadenie energetickej únie bude dôležitým nástrojom na efektívne a účinné budovanie energetickej únie a na dosiahnutie jej zámerov. Rada zdôraznila, že mechanizmus riadenia by sa mal zakladať na zásadách integrácie strategického plánovania a podávania správ o vykonávaní politík v oblasti klímy a energetiky a na koordinácii medzi aktérmi zodpovednými za politiky v oblasti energetiky a klímy na úrovni Únie, regiónov a na vnútroštátnej úrovni. Zdôraznila tiež, že mechanizmom riadenia by sa malo zabezpečiť splnenie dohodnutých cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a monitorovať kolektívny pokrok Únie pri dosahovaní politických zámerov v rámci piatich rozmerov energetickej únie.

| (16) | V uznesení Európskeho parlamentu z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii sa požadovalo, aby bol mechanizmus riadenia energetickej únie ambiciózny, spoľahlivý, transparentný, demokratický a plne inkluzívny voči Európskemu parlamentu a aby zabezpečil splnenie klimatických a energetických cieľov do roku 2030. |
| --- | --- |

(16)

V uznesení Európskeho parlamentu z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii sa požadovalo, aby bol mechanizmus riadenia energetickej únie ambiciózny, spoľahlivý, transparentný, demokratický a plne inkluzívny voči Európskemu parlamentu a aby zabezpečil splnenie klimatických a energetických cieľov do roku 2030.

| (17) | Európska rada opakovane zdôraznila potrebu prijať naliehavé opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia minimálneho cieľa 10 % v oblasti prepojenia elektrických sietí. Európska rada sa vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 dohodla, že Komisia s podporou členských štátov prijme naliehavé opatrenia na zabezpečenie čo najrýchlejšieho dosiahnutia minimálneho cieľa 10 % v oblasti prepojenia elektrických sietí, avšak najneskôr v roku 2020 prinajmenšom v prípade členských štátov, ktoré ešte nedosiahli minimálnu úroveň začlenenia do vnútorného trhu s energiou. V oznámení Komisie z 23. novembra 2017 o posilnení európskych energetických sietí sa posudzuje pokrok pri dosahovaní cieľa 10 % v oblasti prepojenia a navrhujú sa spôsoby, ako dosiahnuť cieľ 15 % prepojenia pre rok 2030. |
| --- | --- |

(17)

Európska rada opakovane zdôraznila potrebu prijať naliehavé opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia minimálneho cieľa 10 % v oblasti prepojenia elektrických sietí. Európska rada sa vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 dohodla, že Komisia s podporou členských štátov prijme naliehavé opatrenia na zabezpečenie čo najrýchlejšieho dosiahnutia minimálneho cieľa 10 % v oblasti prepojenia elektrických sietí, avšak najneskôr v roku 2020 prinajmenšom v prípade členských štátov, ktoré ešte nedosiahli minimálnu úroveň začlenenia do vnútorného trhu s energiou. V oznámení Komisie z 23. novembra 2017 o posilnení európskych energetických sietí sa posudzuje pokrok pri dosahovaní cieľa 10 % v oblasti prepojenia a navrhujú sa spôsoby, ako dosiahnuť cieľ 15 % prepojenia pre rok 2030.

| (18) | Hlavným zámerom mechanizmu riadenia by preto malo byť umožniť dosiahnutie zámerov energetickej únie, a najmä cieľov rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti. Tieto zámery a ciele vyplývajú z politiky Únie v oblasti energetiky a z potreby zachovať, chrániť a zlepšovať kvalitu životného prostredia a podporovať uvážené a racionálne využívanie prírodných zdrojov, ako sa stanovuje v Zmluvách Európskej únie. Žiadny z týchto neoddeliteľne prepojených zámerov nemožno považovať za sekundárny vo vzťahu k inému. Toto nariadenie je preto spojené so sektorovými právnymi predpismi, ktorými sa vykonávajú ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. Členské štáty potrebujú flexibilitu, aby si mohli zvoliť politiky, ktoré najlepšie zodpovedajú ich vnútroštátnemu energetickému mixu a preferenciám, no táto flexibilita by mala byť zlučiteľná s ďalšou integráciou trhov, intenzívnejšou hospodárskou súťažou a dosiahnutím zámerov v oblasti klímy a energetiky a postupným prechodom na udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

(18)

Hlavným zámerom mechanizmu riadenia by preto malo byť umožniť dosiahnutie zámerov energetickej únie, a najmä cieľov rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti. Tieto zámery a ciele vyplývajú z politiky Únie v oblasti energetiky a z potreby zachovať, chrániť a zlepšovať kvalitu životného prostredia a podporovať uvážené a racionálne využívanie prírodných zdrojov, ako sa stanovuje v Zmluvách Európskej únie. Žiadny z týchto neoddeliteľne prepojených zámerov nemožno považovať za sekundárny vo vzťahu k inému. Toto nariadenie je preto spojené so sektorovými právnymi predpismi, ktorými sa vykonávajú ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. Členské štáty potrebujú flexibilitu, aby si mohli zvoliť politiky, ktoré najlepšie zodpovedajú ich vnútroštátnemu energetickému mixu a preferenciám, no táto flexibilita by mala byť zlučiteľná s ďalšou integráciou trhov, intenzívnejšou hospodárskou súťažou a dosiahnutím zámerov v oblasti klímy a energetiky a postupným prechodom na udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo.

| (19) | Sociálne prijateľný a spravodlivý prechod na udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo si vyžaduje zmeny v investičnom správaní, ako vo verejných tak aj v súkromných investíciách, ako aj stimuly naprieč celým spektrom politík, pričom sa zohľadnia tí občania a tie regióny, ktoré by mohli byť nepriaznivo ovplyvnené prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo. Dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov si vyžaduje zvýšenie efektívnosti a inovácie v európskom hospodárstve, čo by malo najmä vytvárať udržateľné pracovné miesta, a to aj v špičkových technologických odvetviach, a viesť aj k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia. |
| --- | --- |

(19)

Sociálne prijateľný a spravodlivý prechod na udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo si vyžaduje zmeny v investičnom správaní, ako vo verejných tak aj v súkromných investíciách, ako aj stimuly naprieč celým spektrom politík, pričom sa zohľadnia tí občania a tie regióny, ktoré by mohli byť nepriaznivo ovplyvnené prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo. Dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov si vyžaduje zvýšenie efektívnosti a inovácie v európskom hospodárstve, čo by malo najmä vytvárať udržateľné pracovné miesta, a to aj v špičkových technologických odvetviach, a viesť aj k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia.

| (20) | Vzhľadom na medzinárodné záväzky v Parížskej dohode by členské štáty mali podávať správy o opatreniach, ktoré uskutočňujú s cieľom postupne zrušiť energetické dotácie, najmä pre fosílne palivá. Pri podávaní správ sa členské štáty môžu rozhodnúť, že budú vychádzať z existujúcich definícií dotácií fosílnych palív používaných v medzinárodnom meradle. |
| --- | --- |

(20)

Vzhľadom na medzinárodné záväzky v Parížskej dohode by členské štáty mali podávať správy o opatreniach, ktoré uskutočňujú s cieľom postupne zrušiť energetické dotácie, najmä pre fosílne palivá. Pri podávaní správ sa členské štáty môžu rozhodnúť, že budú vychádzať z existujúcich definícií dotácií fosílnych palív používaných v medzinárodnom meradle.

| (21) | Skleníkové plyny a látky znečisťujúce ovzdušie vo veľkej miere pochádzajú zo spoločných zdrojov, a preto môže mať politika zameraná na zníženie skleníkových plynov súbežne pozitívny vplyv na verejné zdravie a kvalitu ovzdušia, najmä v mestských oblastiach, čo by mohlo kompenzovať krátkodobé náklady na znižovanie emisií skleníkových plynov. Keďže údaje nahlásené podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (8) predstavujú dôležitý vstup pre zostavovanie inventúry skleníkových plynov a národných plánov, mal by sa uznať význam zostavovania a nahlasovania údajov konzistentných so smernicou (EÚ) 2016/2284 a inventúrou skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(21)

Skleníkové plyny a látky znečisťujúce ovzdušie vo veľkej miere pochádzajú zo spoločných zdrojov, a preto môže mať politika zameraná na zníženie skleníkových plynov súbežne pozitívny vplyv na verejné zdravie a kvalitu ovzdušia, najmä v mestských oblastiach, čo by mohlo kompenzovať krátkodobé náklady na znižovanie emisií skleníkových plynov. Keďže údaje nahlásené podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (8) predstavujú dôležitý vstup pre zostavovanie inventúry skleníkových plynov a národných plánov, mal by sa uznať význam zostavovania a nahlasovania údajov konzistentných so smernicou (EÚ) 2016/2284 a inventúrou skleníkových plynov.

| (22) | Zo skúseností získaných pri vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (9) vyplynula potreba synergií a jednotného postupu s nahlasovaním na základe iných právnych nástrojov, najmä so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (10), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (11), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (12) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 517/2014 (13). Používanie konzistentných údajov pri nahlasovaní emisií skleníkových plynov je nevyhnutné na zabezpečenie kvality nahlasovania emisií. |
| --- | --- |

(22)

Zo skúseností získaných pri vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (9) vyplynula potreba synergií a jednotného postupu s nahlasovaním na základe iných právnych nástrojov, najmä so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (10), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (11), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (12) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 517/2014 (13). Používanie konzistentných údajov pri nahlasovaní emisií skleníkových plynov je nevyhnutné na zabezpečenie kvality nahlasovania emisií.

| (23) | V súlade so silným záväzkom Komisie v oblasti lepšej právnej regulácie a s politikou, ktorá podporuje výskum, inovácie a investície, by mechanizmus riadenia vo vzťahu k členským štátom a príslušným zainteresovaným stranám, Komisii a ostatným inštitúciám Únie malo viesť k výraznému zníženiu administratívneho zaťaženia a zložitosti. Malo by sa tým tiež pomôcť zabezpečiť súdržnosť a primeranosť politík a opatrení na úniovej a vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o premenu energetického systému na udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

(23)

V súlade so silným záväzkom Komisie v oblasti lepšej právnej regulácie a s politikou, ktorá podporuje výskum, inovácie a investície, by mechanizmus riadenia vo vzťahu k členským štátom a príslušným zainteresovaným stranám, Komisii a ostatným inštitúciám Únie malo viesť k výraznému zníženiu administratívneho zaťaženia a zložitosti. Malo by sa tým tiež pomôcť zabezpečiť súdržnosť a primeranosť politík a opatrení na úniovej a vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o premenu energetického systému na udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo.

| (24) | Dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie by sa malo zabezpečiť prostredníctvom kombinácie iniciatív Únie a súdržných vnútroštátnych politík stanovených v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch. V sektorovom práve Únie v oblasti energetiky a klímy sa stanovujú požiadavky na plánovanie, ktoré boli užitočným nástrojom na podnietenie zmien na vnútroštátnej úrovni. Ich zavedenie v rôznom čase vedie k prekrývaniu a nedostatočnému zohľadneniu synergií a interakcií medzi jednotlivými oblasťami politík, a to na úkor nákladovej efektívnosti. Aktuálne samostatné procesy plánovania, nahlasovania a monitorovania v oblasti klímy a energetiky by sa preto mali v čo najväčšej miere zracionalizovať a integrovať. |
| --- | --- |

(24)

Dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie by sa malo zabezpečiť prostredníctvom kombinácie iniciatív Únie a súdržných vnútroštátnych politík stanovených v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch. V sektorovom práve Únie v oblasti energetiky a klímy sa stanovujú požiadavky na plánovanie, ktoré boli užitočným nástrojom na podnietenie zmien na vnútroštátnej úrovni. Ich zavedenie v rôznom čase vedie k prekrývaniu a nedostatočnému zohľadneniu synergií a interakcií medzi jednotlivými oblasťami politík, a to na úkor nákladovej efektívnosti. Aktuálne samostatné procesy plánovania, nahlasovania a monitorovania v oblasti klímy a energetiky by sa preto mali v čo najväčšej miere zracionalizovať a integrovať.

| (25) | Integrované národné energetické a klimatické plány by sa mali vzťahovať na desaťročné obdobia a poskytovať prehľad aktuálneho energetického systému a politickej situácie. Mali by sa v nich stanovovať národné zámery pre každý z piatich rozmerov energetickej únie a príslušných politík a opatrení na dosiahnutie týchto zámerov a mali by mať analytický základ. Integrované národné energetické a klimatické plány na prvé obdobie od roku 2021 do roku 2030 by mali byť zamerané predovšetkým na ciele do roku 2030 týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov, energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a elektrických prepojení. Členské štáty by sa mali snažiť zabezpečiť, aby integrované národné energetické a klimatické plány boli v súlade s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a aby prispievali k ich dosahovaniu. Vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov členské štáty môžu vychádzať z existujúcich národných stratégií alebo plánov. V prípade prvého návrhu a konečnej verzie integrovaného národného energetického a klimatického plánu sa stanovuje iný termín ako v prípade následných plánov s cieľom poskytnúť členským štátom dostatočný čas na prípravu svojich prvých plánov po prijatí tohto nariadenia. Napriek tomu sa členské štáty vyzývajú, aby svoje prvé návrhy integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy predložili čo najskôr v roku 2018, s cieľom umožniť náležitú prípravu, a to najmä v súvislosti s facilitačným dialógom, ktorý sa má zvolať v roku 2018 v súlade s rozhodnutím 1/CP.21 Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“). |
| --- | --- |

(25)

Integrované národné energetické a klimatické plány by sa mali vzťahovať na desaťročné obdobia a poskytovať prehľad aktuálneho energetického systému a politickej situácie. Mali by sa v nich stanovovať národné zámery pre každý z piatich rozmerov energetickej únie a príslušných politík a opatrení na dosiahnutie týchto zámerov a mali by mať analytický základ. Integrované národné energetické a klimatické plány na prvé obdobie od roku 2021 do roku 2030 by mali byť zamerané predovšetkým na ciele do roku 2030 týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov, energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a elektrických prepojení. Členské štáty by sa mali snažiť zabezpečiť, aby integrované národné energetické a klimatické plány boli v súlade s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a aby prispievali k ich dosahovaniu. Vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov členské štáty môžu vychádzať z existujúcich národných stratégií alebo plánov. V prípade prvého návrhu a konečnej verzie integrovaného národného energetického a klimatického plánu sa stanovuje iný termín ako v prípade následných plánov s cieľom poskytnúť členským štátom dostatočný čas na prípravu svojich prvých plánov po prijatí tohto nariadenia. Napriek tomu sa členské štáty vyzývajú, aby svoje prvé návrhy integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy predložili čo najskôr v roku 2018, s cieľom umožniť náležitú prípravu, a to najmä v súvislosti s facilitačným dialógom, ktorý sa má zvolať v roku 2018 v súlade s rozhodnutím 1/CP.21 Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“).

| (26) | Členské štáty by vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch mali posúdiť počet domácností žijúcich v energetickej chudobe, berúc do úvahy nutné domáce energetické služby potrebné na zabezpečenie základnej životnej úrovne v príslušnom vnútroštátnom kontexte, existujúce sociálne politiky a ďalšie relevantné politiky, ako aj orientačné usmernenia Komisie týkajúce sa relevantných ukazovateľov vrátane geografickej rozptýlenosti, ktoré vychádzajú zo spoločného prístupu k energetickej chudobe. V prípade, že členský štát zistí, že má značný počet energeticky chudobných domácností, mal by do svojho plánu zahrnúť orientačný národný cieľ zníženia energetickej chudoby. |
| --- | --- |

(26)

Členské štáty by vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch mali posúdiť počet domácností žijúcich v energetickej chudobe, berúc do úvahy nutné domáce energetické služby potrebné na zabezpečenie základnej životnej úrovne v príslušnom vnútroštátnom kontexte, existujúce sociálne politiky a ďalšie relevantné politiky, ako aj orientačné usmernenia Komisie týkajúce sa relevantných ukazovateľov vrátane geografickej rozptýlenosti, ktoré vychádzajú zo spoločného prístupu k energetickej chudobe. V prípade, že členský štát zistí, že má značný počet energeticky chudobných domácností, mal by do svojho plánu zahrnúť orientačný národný cieľ zníženia energetickej chudoby.

| (27) | Mal by sa zaviesť záväzný vzor integrovaných národných energetických a klimatických plánov, aby sa zaručilo, že všetky národné plány budú dostatočne komplexné, a aby sa uľahčilo porovnávanie a zoskupovanie národných plánov a súčasne zabezpečilo, aby členské štáty mali dostatočnú flexibilitu na stanovenie podrobností národných plánov odrážajúcich vnútroštátne preferencie a špecifiká. |
| --- | --- |

(27)

Mal by sa zaviesť záväzný vzor integrovaných národných energetických a klimatických plánov, aby sa zaručilo, že všetky národné plány budú dostatočne komplexné, a aby sa uľahčilo porovnávanie a zoskupovanie národných plánov a súčasne zabezpečilo, aby členské štáty mali dostatočnú flexibilitu na stanovenie podrobností národných plánov odrážajúcich vnútroštátne preferencie a špecifiká.

| (28) | Vykonávanie politík a opatrení v oblasti energetiky a klímy má vplyv na životné prostredie. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby sa verejnosti poskytli včasné a účinné príležitosti na účasť a konzultáciu o príprave integrovaných národných energetických a klimatických plánov, v prípade potreby v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (14) a Dohovorom Hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre Európu (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (ďalej len „Aarhuský dohovor“). Členské štáty by mali zabezpečiť aj zapojenie sociálnych partnerov do prípravy integrovaných národných energetických a klimatických plánov a zamerať sa pri plnení svojich záväzkov v oblasti verejných konzultácií na zníženie administratívnej zložitosti. |
| --- | --- |

(28)

Vykonávanie politík a opatrení v oblasti energetiky a klímy má vplyv na životné prostredie. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby sa verejnosti poskytli včasné a účinné príležitosti na účasť a konzultáciu o príprave integrovaných národných energetických a klimatických plánov, v prípade potreby v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (14) a Dohovorom Hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre Európu (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (ďalej len „Aarhuský dohovor“). Členské štáty by mali zabezpečiť aj zapojenie sociálnych partnerov do prípravy integrovaných národných energetických a klimatických plánov a zamerať sa pri plnení svojich záväzkov v oblasti verejných konzultácií na zníženie administratívnej zložitosti.

| (29) | Pri vykonávaní verejných konzultácií a v súlade s Aarhuským dohovorom by sa členské štáty mali zamerať na zabezpečenie rovnakej účasti, informovania verejnosti prostredníctvom verejných oznamov alebo inými vhodnými prostriedkami, ako sú elektronické médiá, zabezpečenie prístupu ku všetkým príslušným dokumentom a zavádzanie praktických opatrení súvisiacich s účasťou verejnosti. |
| --- | --- |

(29)

Pri vykonávaní verejných konzultácií a v súlade s Aarhuským dohovorom by sa členské štáty mali zamerať na zabezpečenie rovnakej účasti, informovania verejnosti prostredníctvom verejných oznamov alebo inými vhodnými prostriedkami, ako sú elektronické médiá, zabezpečenie prístupu ku všetkým príslušným dokumentom a zavádzanie praktických opatrení súvisiacich s účasťou verejnosti.

| (30) | Každý členský štát by mal zabezpečiť stály viacúrovňový dialóg o energetike, do ktorého by boli zapojené miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, podnikatelia, investori a iné príslušné zainteresované strany s cieľom diskutovať o rôznych navrhovaných možnostiach v rámci politík v oblasti energetiky a klímy. V rámci uvedeného dialógu by sa malo môcť diskutovať o integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne členského štátu, ako aj o jeho dlhodobej stratégii. Dialóg môže mať formu akejkoľvek národnej štruktúry, ako napríklad webového sídla, platformy verejných konzultácií alebo iného interaktívneho komunikačného nástroja. |
| --- | --- |

(30)

Každý členský štát by mal zabezpečiť stály viacúrovňový dialóg o energetike, do ktorého by boli zapojené miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, podnikatelia, investori a iné príslušné zainteresované strany s cieľom diskutovať o rôznych navrhovaných možnostiach v rámci politík v oblasti energetiky a klímy. V rámci uvedeného dialógu by sa malo môcť diskutovať o integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne členského štátu, ako aj o jeho dlhodobej stratégii. Dialóg môže mať formu akejkoľvek národnej štruktúry, ako napríklad webového sídla, platformy verejných konzultácií alebo iného interaktívneho komunikačného nástroja.

| (31) | V záujme zabezpečenia účinného dosahovania zámerov energetickej únie nákladovo efektívnom spôsobom má zásadný význam regionálna spolupráca. Komisia by mala túto spoluprácu medzi členskými štátmi uľahčovať. Členské štáty by mali mať príležitosť vyjadriť sa k integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom ostatných členských štátov pred ich finalizáciou, aby sa zabránilo nezrovnalostiam a potenciálne negatívnemu dosahu na iné členské štáty a aby sa zabezpečilo kolektívne dosiahnutie spoločných zámerov. Regionálna spolupráca pri príprave a finalizácii integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ako aj pri ich následnom vykonávaní by mala byť základom na zlepšenie efektívnosti a účinnosti opatrení a na podporu integrácie trhov a energetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(31)

V záujme zabezpečenia účinného dosahovania zámerov energetickej únie nákladovo efektívnom spôsobom má zásadný význam regionálna spolupráca. Komisia by mala túto spoluprácu medzi členskými štátmi uľahčovať. Členské štáty by mali mať príležitosť vyjadriť sa k integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom ostatných členských štátov pred ich finalizáciou, aby sa zabránilo nezrovnalostiam a potenciálne negatívnemu dosahu na iné členské štáty a aby sa zabezpečilo kolektívne dosiahnutie spoločných zámerov. Regionálna spolupráca pri príprave a finalizácii integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ako aj pri ich následnom vykonávaní by mala byť základom na zlepšenie efektívnosti a účinnosti opatrení a na podporu integrácie trhov a energetickej bezpečnosti.

| (32) | Členské štáty by pri svojej spolupráci v rámci tohto nariadenia mali zohľadňovať existujúce fóra regionálnej spolupráce, ako napríklad plán prepojenia baltského trhu s energiou (BEMIP), plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC), stredozápadný regionálny trh s energiou (CWREM), iniciatívu pre elektrickú sieť na mori krajín Severného mora (NSCOGI), päťstranné energetické fórum, prepojenia pre juhozápadnú Európu a euro-stredozemské partnerstvo. Členské štáty sa nabádajú, aby sa usilovali o spoluprácu so signatármi Energetického spoločenstva, s tretími krajinami, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, a ak to považujú za vhodné, s ostatnými relevantnými tretími krajinami. Komisia navyše môže, s cieľom podporiť integráciu trhu, nákladovo efektívne politiky, účinnú spoluprácu, partnerstvá a konzultácie, identifikovať ďalšie príležitosti na regionálnu spoluprácu zahŕňajúcu jeden alebo viacero z piatich rozmerov energetickej únie v súlade s týmto nariadením, dlhodobou víziou a na základe existujúcich trhových podmienok. |
| --- | --- |

(32)

Členské štáty by pri svojej spolupráci v rámci tohto nariadenia mali zohľadňovať existujúce fóra regionálnej spolupráce, ako napríklad plán prepojenia baltského trhu s energiou (BEMIP), plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC), stredozápadný regionálny trh s energiou (CWREM), iniciatívu pre elektrickú sieť na mori krajín Severného mora (NSCOGI), päťstranné energetické fórum, prepojenia pre juhozápadnú Európu a euro-stredozemské partnerstvo. Členské štáty sa nabádajú, aby sa usilovali o spoluprácu so signatármi Energetického spoločenstva, s tretími krajinami, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, a ak to považujú za vhodné, s ostatnými relevantnými tretími krajinami. Komisia navyše môže, s cieľom podporiť integráciu trhu, nákladovo efektívne politiky, účinnú spoluprácu, partnerstvá a konzultácie, identifikovať ďalšie príležitosti na regionálnu spoluprácu zahŕňajúcu jeden alebo viacero z piatich rozmerov energetickej únie v súlade s týmto nariadením, dlhodobou víziou a na základe existujúcich trhových podmienok.

| (33) | Komisia môže uskutočniť rokovania s príslušnými tretími krajinami s cieľom preskúmať možnosť rozšíriť na ne uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia, najmä ustanovení týkajúcich sa regionálnej spolupráce. |
| --- | --- |

(33)

Komisia môže uskutočniť rokovania s príslušnými tretími krajinami s cieľom preskúmať možnosť rozšíriť na ne uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia, najmä ustanovení týkajúcich sa regionálnej spolupráce.

| (34) | Integrované národné energetické a klimatické plány by mali byť stabilné, aby sa zabezpečila transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu. Národné plány by sa i tak mali raz za desaťročné obdobie, na ktoré sa vzťahujú, aktualizovať, aby členské štáty mali príležitosť prispôsobiť sa významným zmenám okolností. V prípade plánov na obdobie rokov 2021 až 2030 by členské štáty mali aktualizovať svoje plány do 30. júna 2024. Zámery, ciele a príspevky by sa mali upraviť iba s cieľom odzrkadliť celkovú vyššiu ambíciu, najmä pokiaľ ide o ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. V rámci aktualizácie by členské štáty mali vyvinúť úsilie s cieľom zmierniť akékoľvek nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, ktoré sa prejavia ako súčasť integrovaného vykazovania. |
| --- | --- |

(34)

Integrované národné energetické a klimatické plány by mali byť stabilné, aby sa zabezpečila transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu. Národné plány by sa i tak mali raz za desaťročné obdobie, na ktoré sa vzťahujú, aktualizovať, aby členské štáty mali príležitosť prispôsobiť sa významným zmenám okolností. V prípade plánov na obdobie rokov 2021 až 2030 by členské štáty mali aktualizovať svoje plány do 30. júna 2024. Zámery, ciele a príspevky by sa mali upraviť iba s cieľom odzrkadliť celkovú vyššiu ambíciu, najmä pokiaľ ide o ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. V rámci aktualizácie by členské štáty mali vyvinúť úsilie s cieľom zmierniť akékoľvek nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, ktoré sa prejavia ako súčasť integrovaného vykazovania.

| (35) | Stabilné dlhodobé stratégie znižovania emisií skleníkových plynov sú kľúčové z hľadiska prínosu k hospodárskej transformácii, zamestnanosti, rastu a dosahovaniu širších cieľov udržateľného rozvoja, ako aj z hľadiska prechodu k spravodlivému a nákladovo efektívnemu spôsobu dosiahnutia dlhodobého cieľa stanoveného v Parížskej dohode. Okrem toho sa zmluvné strany Parížskej dohody vyzývajú, aby do roku 2020 oznámili svoje dlhodobé nízko emisné stratégie rozvoja do polovice storočia v oblasti skleníkových plynov. V tejto súvislosti Európska rada vyzvala 22. marca 2018 Komisiu, aby do prvého štvrťroka roku 2019 predložila návrh stratégie Únie v oblasti dlhodobého znižovania emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, v ktorom sa zohľadnia integrované národné energetické a klimatické plány. |
| --- | --- |

(35)

Stabilné dlhodobé stratégie znižovania emisií skleníkových plynov sú kľúčové z hľadiska prínosu k hospodárskej transformácii, zamestnanosti, rastu a dosahovaniu širších cieľov udržateľného rozvoja, ako aj z hľadiska prechodu k spravodlivému a nákladovo efektívnemu spôsobu dosiahnutia dlhodobého cieľa stanoveného v Parížskej dohode. Okrem toho sa zmluvné strany Parížskej dohody vyzývajú, aby do roku 2020 oznámili svoje dlhodobé nízko emisné stratégie rozvoja do polovice storočia v oblasti skleníkových plynov. V tejto súvislosti Európska rada vyzvala 22. marca 2018 Komisiu, aby do prvého štvrťroka roku 2019 predložila návrh stratégie Únie v oblasti dlhodobého znižovania emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, v ktorom sa zohľadnia integrované národné energetické a klimatické plány.

| (36) | Členské štáty by mali vypracovať dlhodobé stratégie na najmenej 30 rokov prispievajúce k plneniu záväzkov členských štátov, ktoré sú v súlade s dohovorom UNFCCC a Parížskou dohodou, v kontexte cieľa Parížskej dohody udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a dosiahnutia dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšenie odstraňovania záchytmi vo všetkých sektoroch v súlade s cieľom Únie. Členské štáty by mali vypracúvať svoje stratégie otvoreným a transparentným spôsobom a pre verejnosť by mali zabezpečiť účinné možnosti účasti na ich príprave. Ich integrované národné energetické a klimatické plány a dlhodobé stratégie by mali byť navzájom konzistentné. |
| --- | --- |

(36)

Členské štáty by mali vypracovať dlhodobé stratégie na najmenej 30 rokov prispievajúce k plneniu záväzkov členských štátov, ktoré sú v súlade s dohovorom UNFCCC a Parížskou dohodou, v kontexte cieľa Parížskej dohody udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a dosiahnutia dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšenie odstraňovania záchytmi vo všetkých sektoroch v súlade s cieľom Únie. Členské štáty by mali vypracúvať svoje stratégie otvoreným a transparentným spôsobom a pre verejnosť by mali zabezpečiť účinné možnosti účasti na ich príprave. Ich integrované národné energetické a klimatické plány a dlhodobé stratégie by mali byť navzájom konzistentné.

| (37) | Sektor využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (ďalej len „LULUCF“ - land use, land use change and forestry) je zmene klímy veľmi vystavený a jej pôsobením veľmi zraniteľný. Tento sektor má zároveň obrovský potenciál zabezpečiť dlhodobé prínosy pre klímu a významne prispieť k dosiahnutiu dlhodobých cieľov v oblasti klímy na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni. Môže prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy viacerými spôsobmi, najmä znižovaním emisií a zachovaním a zvyšovaním záchytov a zásob uhlíka, a môže poskytnúť biomateriály, ktoré by mohli nahradiť fosílne materiály alebo materiály s vysokými emisiami uhlíka. Zásadný význam majú dlhodobé stratégie na podporu udržateľných investícií zameraných na zvýšenie účinnosti sekvestrácie uhlíka, udržateľné riadenie zdrojov a dlhodobú stabilitu a adaptabilitu úložísk uhlíka. |
| --- | --- |

(37)

Sektor využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (ďalej len „LULUCF“ - land use, land use change and forestry) je zmene klímy veľmi vystavený a jej pôsobením veľmi zraniteľný. Tento sektor má zároveň obrovský potenciál zabezpečiť dlhodobé prínosy pre klímu a významne prispieť k dosiahnutiu dlhodobých cieľov v oblasti klímy na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni. Môže prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy viacerými spôsobmi, najmä znižovaním emisií a zachovaním a zvyšovaním záchytov a zásob uhlíka, a môže poskytnúť biomateriály, ktoré by mohli nahradiť fosílne materiály alebo materiály s vysokými emisiami uhlíka. Zásadný význam majú dlhodobé stratégie na podporu udržateľných investícií zameraných na zvýšenie účinnosti sekvestrácie uhlíka, udržateľné riadenie zdrojov a dlhodobú stabilitu a adaptabilitu úložísk uhlíka.

| (38) | Pri rozvoji ďalších prepojení je dôležité urobiť úplné posúdenie nákladov a prínosov vrátane ich úplného technického, sociálno-ekonomického a environmentálneho vplyvu, ako sa vyžaduje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (15), a zohľadniť pozitívne externality prepojení, napríklad integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, bezpečnosť dodávok a zvýšenú hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(38)

Pri rozvoji ďalších prepojení je dôležité urobiť úplné posúdenie nákladov a prínosov vrátane ich úplného technického, sociálno-ekonomického a environmentálneho vplyvu, ako sa vyžaduje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (15), a zohľadniť pozitívne externality prepojení, napríklad integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, bezpečnosť dodávok a zvýšenú hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

| (39) | Tak ako v prípade plánovania, v sektorovom práve Únie v oblasti energetiky a klímy sa stanovujú požiadavky nahlasovania, z ktorých mnohé sú užitočným nástrojom na podnietenie zmien na vnútroštátnej úrovni dopĺňajúcim reformy trhu, ale tieto požiadavky boli zavedené v rôznom čase, čo vedie k prekrývaniu a nákladovej neefektívnosti, ako aj k nedostatočnému zohľadneniu synergií a interakcií medzi jednotlivými oblasťami politík, ako napríklad znižovanie emisií skleníkových plynov, energia z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť a integrácia trhov. Členské štáty by mali vypracúvať dvojročné správy o pokroku pri vykonávaní integrovaných národných energetických a klimatických plánov a o ďalšom vývoji v energetickom systéme s cieľom dosiahnuť správnu rovnováhu medzi potrebou zabezpečiť riadne sledovanie vykonávania integrovaných národných energetických a klimatických plánov a potrebou znížiť administratívnu zložitosť. Podávanie niektorých správ, najmä pokiaľ ide o požiadavky na nahlasovanie v oblasti klímy vyplývajúce z dohovoru UNFCCC a práva Únie, by však bolo potrebné vykonávať naďalej každoročne. |
| --- | --- |

(39)

Tak ako v prípade plánovania, v sektorovom práve Únie v oblasti energetiky a klímy sa stanovujú požiadavky nahlasovania, z ktorých mnohé sú užitočným nástrojom na podnietenie zmien na vnútroštátnej úrovni dopĺňajúcim reformy trhu, ale tieto požiadavky boli zavedené v rôznom čase, čo vedie k prekrývaniu a nákladovej neefektívnosti, ako aj k nedostatočnému zohľadneniu synergií a interakcií medzi jednotlivými oblasťami politík, ako napríklad znižovanie emisií skleníkových plynov, energia z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť a integrácia trhov. Členské štáty by mali vypracúvať dvojročné správy o pokroku pri vykonávaní integrovaných národných energetických a klimatických plánov a o ďalšom vývoji v energetickom systéme s cieľom dosiahnuť správnu rovnováhu medzi potrebou zabezpečiť riadne sledovanie vykonávania integrovaných národných energetických a klimatických plánov a potrebou znížiť administratívnu zložitosť. Podávanie niektorých správ, najmä pokiaľ ide o požiadavky na nahlasovanie v oblasti klímy vyplývajúce z dohovoru UNFCCC a práva Únie, by však bolo potrebné vykonávať naďalej každoročne.

| (40) | Integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku členských štátov by mali odzrkadľovať prvky uvedené vo vzore pre integrované národné energetické a klimatické plány. Podrobnosti o vzore integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku by sa mali uvádzať v následných vykonávacích aktoch, a to vzhľadom na ich technickú povahu, ako aj na skutočnosť, že prvé správy o pokroku sa majú predložiť v roku 2023. Správy o pokroku by sa mali vypracovať v záujme zabezpečenia transparentnosti voči Únii, ostatným členským štátom, regionálnym a miestnym orgánom a trhovým aktérom vrátane spotrebiteľov a ostatných zainteresovaných strán, ako aj širokej verejnosti. Mali by byť komplexné vo všetkých piatich rozmeroch energetickej únie a v prvom období by zároveň mali klásť dôraz na oblasti, na ktoré sa vzťahujú ciele rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030. |
| --- | --- |

(40)

Integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku členských štátov by mali odzrkadľovať prvky uvedené vo vzore pre integrované národné energetické a klimatické plány. Podrobnosti o vzore integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku by sa mali uvádzať v následných vykonávacích aktoch, a to vzhľadom na ich technickú povahu, ako aj na skutočnosť, že prvé správy o pokroku sa majú predložiť v roku 2023. Správy o pokroku by sa mali vypracovať v záujme zabezpečenia transparentnosti voči Únii, ostatným členským štátom, regionálnym a miestnym orgánom a trhovým aktérom vrátane spotrebiteľov a ostatných zainteresovaných strán, ako aj širokej verejnosti. Mali by byť komplexné vo všetkých piatich rozmeroch energetickej únie a v prvom období by zároveň mali klásť dôraz na oblasti, na ktoré sa vzťahujú ciele rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030.

| (41) | Podľa dohovoru UNFCCC sa od Únie a jej členských štátov vyžaduje, aby vypracovali, pravidelne aktualizovali, uverejňovali a konferencii zmluvných strán predkladali národné inventúry antropogénnych emisií všetkých skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, pričom sa použijú porovnateľné metodiky, ktoré odsúhlasila konferencia zmluvných strán. Inventúry skleníkových plynov sú kľúčom na sledovanie pokroku pri realizácii rozmeru dekarbonizácie a na posúdenie súladu s legislatívnymi aktmi v oblasti klímy, najmä s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (16) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (17). |
| --- | --- |

(41)

Podľa dohovoru UNFCCC sa od Únie a jej členských štátov vyžaduje, aby vypracovali, pravidelne aktualizovali, uverejňovali a konferencii zmluvných strán predkladali národné inventúry antropogénnych emisií všetkých skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, pričom sa použijú porovnateľné metodiky, ktoré odsúhlasila konferencia zmluvných strán. Inventúry skleníkových plynov sú kľúčom na sledovanie pokroku pri realizácii rozmeru dekarbonizácie a na posúdenie súladu s legislatívnymi aktmi v oblasti klímy, najmä s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (16) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (17).

| (42) | Rozhodnutie 1/CP.16 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC vyžaduje zavedenie vnútroštátnych opatrení na odhad antropogénnych emisií všetkých skleníkových plynov zo zdrojov a na ich odstraňovanie záchytmi. Týmto nariadením by sa malo umožniť zavedenie takýchto vnútroštátnych opatrení. |
| --- | --- |

(42)

Rozhodnutie 1/CP.16 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC vyžaduje zavedenie vnútroštátnych opatrení na odhad antropogénnych emisií všetkých skleníkových plynov zo zdrojov a na ich odstraňovanie záchytmi. Týmto nariadením by sa malo umožniť zavedenie takýchto vnútroštátnych opatrení.

| (43) | Zo skúseností pri vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 525/2013 vyplýva význam transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, úplnosti a porovnateľnosti informácií. Na základe týchto skúseností by sa týmto nariadením malo zabezpečiť, aby členské štáty používali spoľahlivé a konzistentné údaje a predpoklady v rámci piatich rozmerov a zverejňovali komplexné údaje o predpokladoch, parametroch a metodikách používaných na vypracúvanie konečných scenárov a modelovacích cvičení, pričom zohľadnia štatistické obmedzenia, citlivé obchodné údaje a súlad s pravidlami na ochranu údajov, a aby podávali správy o svojich politikách, opatreniach a projekciách ako o kľúčovom prvku správ o pokroku. Informácie obsiahnuté v týchto správach by mali byť podstatné na preukázanie včasného plnenia záväzkov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842. Prevádzkové systémy, ktoré sa neustále zlepšujú, by na úrovni Únie a členských štátov spolu s lepšími usmerneniami o nahlasovaní mali významne prispieť k priebežnému posilňovaniu informácií potrebných na sledovanie pokroku, pokiaľ ide o rozmer týkajúci sa dekarbonizácie. |
| --- | --- |

(43)

Zo skúseností pri vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 525/2013 vyplýva význam transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, úplnosti a porovnateľnosti informácií. Na základe týchto skúseností by sa týmto nariadením malo zabezpečiť, aby členské štáty používali spoľahlivé a konzistentné údaje a predpoklady v rámci piatich rozmerov a zverejňovali komplexné údaje o predpokladoch, parametroch a metodikách používaných na vypracúvanie konečných scenárov a modelovacích cvičení, pričom zohľadnia štatistické obmedzenia, citlivé obchodné údaje a súlad s pravidlami na ochranu údajov, a aby podávali správy o svojich politikách, opatreniach a projekciách ako o kľúčovom prvku správ o pokroku. Informácie obsiahnuté v týchto správach by mali byť podstatné na preukázanie včasného plnenia záväzkov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842. Prevádzkové systémy, ktoré sa neustále zlepšujú, by na úrovni Únie a členských štátov spolu s lepšími usmerneniami o nahlasovaní mali významne prispieť k priebežnému posilňovaniu informácií potrebných na sledovanie pokroku, pokiaľ ide o rozmer týkajúci sa dekarbonizácie.

| (44) | Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty nahlasovali informácie o adaptácii na zmenu klímy a o poskytovaní finančnej a technologickej podpory a podpory budovania kapacít rozvojovým krajinám, čím sa uľahčí plnenie záväzkov Únie v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody. Okrem toho sú informácie o národných adaptačných opatreniach a podpore dôležité aj v kontexte integrovaných národných energetických a klimatických plánov, a to najmä pokiaľ ide o adaptáciu na nepriaznivé účinky zmeny klímy súvisiace s bezpečnosťou dodávok energie Únie, ako napríklad dostupnosť chladiacej vody pre elektrárne a dostupnosť biomasy ako zdroja energie, ako aj informácie o podpore v súvislosti s vonkajším rozmerom energetickej únie. |
| --- | --- |

(44)

Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty nahlasovali informácie o adaptácii na zmenu klímy a o poskytovaní finančnej a technologickej podpory a podpory budovania kapacít rozvojovým krajinám, čím sa uľahčí plnenie záväzkov Únie v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody. Okrem toho sú informácie o národných adaptačných opatreniach a podpore dôležité aj v kontexte integrovaných národných energetických a klimatických plánov, a to najmä pokiaľ ide o adaptáciu na nepriaznivé účinky zmeny klímy súvisiace s bezpečnosťou dodávok energie Únie, ako napríklad dostupnosť chladiacej vody pre elektrárne a dostupnosť biomasy ako zdroja energie, ako aj informácie o podpore v súvislosti s vonkajším rozmerom energetickej únie.

| (45) | V Parížskej dohode sa potvrdzuje, že zmluvné strany by pri prijímaní opatrení na riešenie zmeny klímy mali rešpektovať, presadzovať a zohľadňovať svoje príslušné záväzky v oblasti ľudských práv a rodovej rovnosti. Členské štáty by preto mali aspekty ľudských práv a rodovej rovnosti primerane začleniť do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a dlhodobých stratégií. Prostredníctvom svojich dvojročných správ o pokroku by mali poskytovať informácie o tom, ako vykonávanie ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov prispieva k presadzovaniu ľudských práv a rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

(45)

V Parížskej dohode sa potvrdzuje, že zmluvné strany by pri prijímaní opatrení na riešenie zmeny klímy mali rešpektovať, presadzovať a zohľadňovať svoje príslušné záväzky v oblasti ľudských práv a rodovej rovnosti. Členské štáty by preto mali aspekty ľudských práv a rodovej rovnosti primerane začleniť do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a dlhodobých stratégií. Prostredníctvom svojich dvojročných správ o pokroku by mali poskytovať informácie o tom, ako vykonávanie ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov prispieva k presadzovaniu ľudských práv a rodovej rovnosti.

| (46) | S cieľom obmedziť administratívne zaťaženie členských štátov a Komisie by Komisia mala vytvoriť online platformu (ďalej len „e-platforma“), ktorou by sa uľahčila komunikácia, podporila spolupráca a uľahčil prístup verejnosti k informáciám. Malo by sa tým uľahčiť včasné predkladanie správ, a zároveň zabezpečiť väčšia transparentnosť pri podávaní národných správ. E-platforma by mala dopĺňať súčasné postupy, databázy a elektronické nástroje nahlasovania, napríklad tie Európskej environmentálnej agentúry, Eurostatu a Spoločného výskumného centra, a skúsenosti získané zo schémy Únie pre environmentálne manažérstvo a audit, stavať na nich a využívať ich výhody. |
| --- | --- |

(46)

S cieľom obmedziť administratívne zaťaženie členských štátov a Komisie by Komisia mala vytvoriť online platformu (ďalej len „e-platforma“), ktorou by sa uľahčila komunikácia, podporila spolupráca a uľahčil prístup verejnosti k informáciám. Malo by sa tým uľahčiť včasné predkladanie správ, a zároveň zabezpečiť väčšia transparentnosť pri podávaní národných správ. E-platforma by mala dopĺňať súčasné postupy, databázy a elektronické nástroje nahlasovania, napríklad tie Európskej environmentálnej agentúry, Eurostatu a Spoločného výskumného centra, a skúsenosti získané zo schémy Únie pre environmentálne manažérstvo a audit, stavať na nich a využívať ich výhody.

| (47) | Komisia by mala zabezpečiť, aby boli konečné integrované národné energetické a klimatické plány verejne dostupné online. Komisia by po uvedení do prevádzky mala používať e-platformu, na ktorej by ukladala a sprístupňovala verejnosti konečné integrované národné energetické a klimatické plány, ich aktualizácie, dlhodobé stratégie a ďalšie relevantné nahlasované informácie poskytované členskými štátmi. Pred tým, ako e-platforma začne fungovať, využije Komisia svoje vlastné webové sídla na uľahčenie online prístupu verejnosti ku konečným integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom. |
| --- | --- |

(47)

Komisia by mala zabezpečiť, aby boli konečné integrované národné energetické a klimatické plány verejne dostupné online. Komisia by po uvedení do prevádzky mala používať e-platformu, na ktorej by ukladala a sprístupňovala verejnosti konečné integrované národné energetické a klimatické plány, ich aktualizácie, dlhodobé stratégie a ďalšie relevantné nahlasované informácie poskytované členskými štátmi. Pred tým, ako e-platforma začne fungovať, využije Komisia svoje vlastné webové sídla na uľahčenie online prístupu verejnosti ku konečným integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom.

| (48) | Pokiaľ ide o údaje, ktoré sa majú poskytnúť Komisii prostredníctvom národného plánovania a nahlasovania, informácie z členských štátov by nemali duplikovať údaje a štatistiky, ktoré už boli sprístupnené prostredníctvom Eurostatu v kontexte nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (18) v rovnakej podobe, v akej sú stanovené podľa plánovacích a nahlasovacích povinností stanovených v tomto nariadení a ktoré sú od Komisie (Eurostatu) stále k dispozícii s rovnakými hodnotami. Ak je to možné a vhodné z hľadiska načasovania, nahlasované údaje a projekcie uvedené v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch by mali vychádzať z údajov Eurostatu a metodiky použitej na nahlasovanie európskej štatistiky v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 a mali by byť s nimi konzistentné. |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o údaje, ktoré sa majú poskytnúť Komisii prostredníctvom národného plánovania a nahlasovania, informácie z členských štátov by nemali duplikovať údaje a štatistiky, ktoré už boli sprístupnené prostredníctvom Eurostatu v kontexte nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (18) v rovnakej podobe, v akej sú stanovené podľa plánovacích a nahlasovacích povinností stanovených v tomto nariadení a ktoré sú od Komisie (Eurostatu) stále k dispozícii s rovnakými hodnotami. Ak je to možné a vhodné z hľadiska načasovania, nahlasované údaje a projekcie uvedené v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch by mali vychádzať z údajov Eurostatu a metodiky použitej na nahlasovanie európskej štatistiky v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 a mali by byť s nimi konzistentné.

| (49) | Vzhľadom na kolektívne dosiahnutie zámerov stratégie energetickej únie, najmä na vytvorenie plne funkčnej a odolnej energetickej únie, bude nevyhnutné, aby Komisia posúdila návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov, integrované národné energetické a klimatické plány a na základe správ o pokroku aj ich vykonávanie. V prvom desaťročnom období pôjde najmä o dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a o národné príspevky k týmto cieľom. Takéto posúdenie by sa malo uskutočniť každé dva roky, a iba v prípade potreby každoročne, a malo by sa konsolidovať v správach Komisie o stave energetickej únie. |
| --- | --- |

(49)

Vzhľadom na kolektívne dosiahnutie zámerov stratégie energetickej únie, najmä na vytvorenie plne funkčnej a odolnej energetickej únie, bude nevyhnutné, aby Komisia posúdila návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov, integrované národné energetické a klimatické plány a na základe správ o pokroku aj ich vykonávanie. V prvom desaťročnom období pôjde najmä o dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a o národné príspevky k týmto cieľom. Takéto posúdenie by sa malo uskutočniť každé dva roky, a iba v prípade potreby každoročne, a malo by sa konsolidovať v správach Komisie o stave energetickej únie.

| (50) | S náležitým ohľadom na právo iniciatívy Komisie, riadny legislatívny postup a inštitucionálnu rovnováhu moci by sa Európsky parlament a Rada mali každoročne zaoberať pokrokom, ktorý energetická únia dosiahla vo všetkých rozmeroch politík v oblasti energetiky a klímy. |
| --- | --- |

(50)

S náležitým ohľadom na právo iniciatívy Komisie, riadny legislatívny postup a inštitucionálnu rovnováhu moci by sa Európsky parlament a Rada mali každoročne zaoberať pokrokom, ktorý energetická únia dosiahla vo všetkých rozmeroch politík v oblasti energetiky a klímy.

| (51) | Komisia by mala posúdiť celkový vplyv politík a opatrení integrovaných národných energetických a klimatických plánov na fungovanie opatrení politík Únie v oblasti klímy a energetiky, najmä so zreteľom na potrebu ďalších politík a opatrení Únie vzhľadom na potrebné urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania v Únii v súlade so záväzkami Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(51)

Komisia by mala posúdiť celkový vplyv politík a opatrení integrovaných národných energetických a klimatických plánov na fungovanie opatrení politík Únie v oblasti klímy a energetiky, najmä so zreteľom na potrebu ďalších politík a opatrení Únie vzhľadom na potrebné urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania v Únii v súlade so záväzkami Parížskej dohody.

| (52) | Letecká doprava vplýva na globálnu klímu v dôsledku uvoľňovania CO2, a aj prostredníctvom iných emisií vrátane emisií oxidov dusíka a mechanizmov, ako je zvyšovanie tvorby riasových oblakov cirrus. Vzhľadom na rýchlo sa vyvíjajúce vedecké poznatky o týchto vplyvoch sa už v nariadení (EÚ) č. 525/2013 stanovuje pravidelné aktualizované posudzovanie vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s CO2, na globálnu klímu. Modelovacie cvičenia používané v tejto súvislosti by sa malo prispôsobovať vedeckému pokroku. Komisia by do 1. marca 2020 mala na základe svojho posúdenia týchto vplyvov predložiť aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s CO2, ktorú podľa potreby doplní o návrh, ako tieto vplyvy najlepšie riešiť. |
| --- | --- |

(52)

Letecká doprava vplýva na globálnu klímu v dôsledku uvoľňovania CO2, a aj prostredníctvom iných emisií vrátane emisií oxidov dusíka a mechanizmov, ako je zvyšovanie tvorby riasových oblakov cirrus. Vzhľadom na rýchlo sa vyvíjajúce vedecké poznatky o týchto vplyvoch sa už v nariadení (EÚ) č. 525/2013 stanovuje pravidelné aktualizované posudzovanie vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s CO2, na globálnu klímu. Modelovacie cvičenia používané v tejto súvislosti by sa malo prispôsobovať vedeckému pokroku. Komisia by do 1. marca 2020 mala na základe svojho posúdenia týchto vplyvov predložiť aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s CO2, ktorú podľa potreby doplní o návrh, ako tieto vplyvy najlepšie riešiť.

| (53) | V súlade usmerneniami UNFCCC pre nahlasovanie skleníkových plynov sa pri výpočte a nahlasovaní emisií metánu vychádza z potenciálu globálneho otepľovania v časovom horizonte 100 rokov. Vzhľadom na vysoký potenciál globálneho otepľovania a relatívne krátku životnosť metánu v atmosfére, čo vedie k výraznému vplyvu na klímu v krátkodobom a strednodobom horizonte, by Komisia mala, s cieľom znížiť krátkodobý a strednodobý vplyv emisií metánu na emisie skleníkových plynov v Únii, zanalyzovať dôsledky pre vykonávanie politík a opatrení. Komisia by mala zvážiť politické možnosti rýchleho riešenia emisií metánu a mala by predložiť strategický plán Únie pre metán ako neoddeliteľnú súčasť dlhodobej stratégie Únie. |
| --- | --- |

(53)

V súlade usmerneniami UNFCCC pre nahlasovanie skleníkových plynov sa pri výpočte a nahlasovaní emisií metánu vychádza z potenciálu globálneho otepľovania v časovom horizonte 100 rokov. Vzhľadom na vysoký potenciál globálneho otepľovania a relatívne krátku životnosť metánu v atmosfére, čo vedie k výraznému vplyvu na klímu v krátkodobom a strednodobom horizonte, by Komisia mala, s cieľom znížiť krátkodobý a strednodobý vplyv emisií metánu na emisie skleníkových plynov v Únii, zanalyzovať dôsledky pre vykonávanie politík a opatrení. Komisia by mala zvážiť politické možnosti rýchleho riešenia emisií metánu a mala by predložiť strategický plán Únie pre metán ako neoddeliteľnú súčasť dlhodobej stratégie Únie.

| (54) | Na zabezpečenie súladu vnútroštátnych politík a politík Únie so zámermi energetickej únie by mal existovať neustály dialóg medzi Komisiou a členskými štátmi a tam, kde je to vhodné, aj medzi členskými štátmi. V náležitom prípade by Komisia mala pre členské štáty vydať odporúčania týkajúce sa okrem iného úrovne ambícií návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov, následného vykonávania politík a opatrení oznámených integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ako aj ďalších vnútroštátnych politík a opatrení relevantných pre realizáciu energetickej únie. Napriek tomu, že odporúčania nemajú záväzný charakter, ako je stanovené v článku 288 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), členské štáty by jednako takéto odporúčania mali náležite zohľadniť a v následných správach o pokroku vysvetliť, ako ich zohľadnili. Pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, posúdenie Komisie sa má zakladať na objektívnych kritériách. Ak Komisia vydá odporúčanie týkajúce sa návrhu národného plánu členského štátu, mala by tak urobiť čo najrýchlejšie s ohľadom, na jednej strane, na to, že Komisia potrebuje doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie, a, na druhej strane, na potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu a potrebu vyhnúť sa riziku neskorého dokončenia národného plánu členského štátu. |
| --- | --- |

(54)

Na zabezpečenie súladu vnútroštátnych politík a politík Únie so zámermi energetickej únie by mal existovať neustály dialóg medzi Komisiou a členskými štátmi a tam, kde je to vhodné, aj medzi členskými štátmi. V náležitom prípade by Komisia mala pre členské štáty vydať odporúčania týkajúce sa okrem iného úrovne ambícií návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov, následného vykonávania politík a opatrení oznámených integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ako aj ďalších vnútroštátnych politík a opatrení relevantných pre realizáciu energetickej únie. Napriek tomu, že odporúčania nemajú záväzný charakter, ako je stanovené v článku 288 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), členské štáty by jednako takéto odporúčania mali náležite zohľadniť a v následných správach o pokroku vysvetliť, ako ich zohľadnili. Pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, posúdenie Komisie sa má zakladať na objektívnych kritériách. Ak Komisia vydá odporúčanie týkajúce sa návrhu národného plánu členského štátu, mala by tak urobiť čo najrýchlejšie s ohľadom, na jednej strane, na to, že Komisia potrebuje doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie, a, na druhej strane, na potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu a potrebu vyhnúť sa riziku neskorého dokončenia národného plánu členského štátu.

| (55) | Nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov je jedným z kľúčových objektívnych kritérií na posúdenie príspevkov členských štátov. Štruktúra nákladov na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov je zložitá a v jednotlivých členských štátoch sa výrazne líši. Zahŕňa nielen náklady na systémy podpory, ale okrem iného aj náklady na pripojenie zariadení, zálohovanie systému, zabezpečenie bezpečnosti systému a náklady, ktoré je potrebné znášať v dôsledku dodržiavania environmentálnych obmedzení. Pri porovnávaní členských štátov na základe tohto kritéria by sa preto mali zohľadňovať všetky náklady súvisiace s využívaním, či už ich znášajú členské štáty, koneční spotrebitelia alebo realizátori projektov. Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, by mali vychádzať zo vzorca stanoveného v tomto nariadení, ktorý je založený na objektívnych kritériách. To znamená, že v posúdení ambícií členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa malo uvádzať relatívne úsilie členských štátov a zároveň zohľadňovať relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov. Posúdenie by malo zahŕňať aj údaje pochádzajúce z nezávislých zdrojov kvantitatívnych alebo kvalitatívnych údajov. |
| --- | --- |

(55)

Nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov je jedným z kľúčových objektívnych kritérií na posúdenie príspevkov členských štátov. Štruktúra nákladov na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov je zložitá a v jednotlivých členských štátoch sa výrazne líši. Zahŕňa nielen náklady na systémy podpory, ale okrem iného aj náklady na pripojenie zariadení, zálohovanie systému, zabezpečenie bezpečnosti systému a náklady, ktoré je potrebné znášať v dôsledku dodržiavania environmentálnych obmedzení. Pri porovnávaní členských štátov na základe tohto kritéria by sa preto mali zohľadňovať všetky náklady súvisiace s využívaním, či už ich znášajú členské štáty, koneční spotrebitelia alebo realizátori projektov. Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, by mali vychádzať zo vzorca stanoveného v tomto nariadení, ktorý je založený na objektívnych kritériách. To znamená, že v posúdení ambícií členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa malo uvádzať relatívne úsilie členských štátov a zároveň zohľadňovať relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov. Posúdenie by malo zahŕňať aj údaje pochádzajúce z nezávislých zdrojov kvantitatívnych alebo kvalitatívnych údajov.

| (56) | Ak by ambícia integrovaných národných energetických a klimatických plánov alebo ich aktualizácií nepostačovala na kolektívne dosiahnutie zámerov energetickej únie, najmä pokiaľ ide o ciele v prvom období v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, Komisia by mala prijať opatrenia na úrovni Únie, aby sa zabezpečilo kolektívne dosiahnutie týchto zámerov a cieľov (čím by preklenula akékoľvek „rozdiely v ambíciách“). Ak by pokrok Únie pri dosahovaní týchto zámerov a cieľov nepostačoval na ich splnenie, Komisia by mala okrem vydania odporúčaní navrhnúť opatrenia a vykonať svoje právomoci na úrovni Únie alebo by členské štáty mali prijať ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo dosiahnutie týchto zámerov a cieľov (čím by sa preklenuli akékoľvek „rozdiely v splnení zámerov a cieľov“). Takéto opatrenia by mali zohľadňovať aj včasné úsilie, ktoré členské štáty vyvinú pri dosahovaní cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 s tým, že v roku 2020 alebo skôr dosiahnu podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý je vyšší než ich národný záväzný cieľ, alebo ak urobia včasný pokrok smerom k záväznému národnému cieľu do roku 2020 alebo vo vykonávaní svojich príspevkov k záväznému cieľu Únie, ktorým je dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 %. V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov môžu takéto opatrenia zahŕňať aj dobrovoľné finančné príspevky členských štátov do mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý riadi Komisia a ktorý by sa používal na prispievanie k nákladovo najefektívnejším projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii, čím by sa členským štátom umožnilo prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie pri najnižších možných nákladoch. Národné ciele členských štátov týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 by mali predstavovať základný podiel energie z obnoviteľných zdrojov po roku 2021 a mali by sa udržať počas celého obdobia. V oblasti energetickej efektívnosti môžu byť dodatočné opatrenia zamerané najmä na zvýšenie energetickej efektívnosti výrobkov a dopravy a energetickej hospodárnosti budov. |
| --- | --- |

(56)

Ak by ambícia integrovaných národných energetických a klimatických plánov alebo ich aktualizácií nepostačovala na kolektívne dosiahnutie zámerov energetickej únie, najmä pokiaľ ide o ciele v prvom období v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, Komisia by mala prijať opatrenia na úrovni Únie, aby sa zabezpečilo kolektívne dosiahnutie týchto zámerov a cieľov (čím by preklenula akékoľvek „rozdiely v ambíciách“). Ak by pokrok Únie pri dosahovaní týchto zámerov a cieľov nepostačoval na ich splnenie, Komisia by mala okrem vydania odporúčaní navrhnúť opatrenia a vykonať svoje právomoci na úrovni Únie alebo by členské štáty mali prijať ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo dosiahnutie týchto zámerov a cieľov (čím by sa preklenuli akékoľvek „rozdiely v splnení zámerov a cieľov“). Takéto opatrenia by mali zohľadňovať aj včasné úsilie, ktoré členské štáty vyvinú pri dosahovaní cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 s tým, že v roku 2020 alebo skôr dosiahnu podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý je vyšší než ich národný záväzný cieľ, alebo ak urobia včasný pokrok smerom k záväznému národnému cieľu do roku 2020 alebo vo vykonávaní svojich príspevkov k záväznému cieľu Únie, ktorým je dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 %. V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov môžu takéto opatrenia zahŕňať aj dobrovoľné finančné príspevky členských štátov do mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý riadi Komisia a ktorý by sa používal na prispievanie k nákladovo najefektívnejším projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii, čím by sa členským štátom umožnilo prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie pri najnižších možných nákladoch. Národné ciele členských štátov týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 by mali predstavovať základný podiel energie z obnoviteľných zdrojov po roku 2021 a mali by sa udržať počas celého obdobia. V oblasti energetickej efektívnosti môžu byť dodatočné opatrenia zamerané najmä na zvýšenie energetickej efektívnosti výrobkov a dopravy a energetickej hospodárnosti budov.

| (57) | Národné ciele členských štátov týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 stanovené v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (19) by mali slúžiť ako východiskový bod pre ich národnú orientačnú trajektóriu na obdobie rokov 2021 až 2030, pokiaľ sa členský štát dobrovoľne nerozhodne stanoviť si vyšší východiskový bod. Okrem toho by pre toto obdobie mali predstavovať povinný základný podiel, ktorý je tiež súčasťou smernice (EÚ) 2018/2001. V uvedenom období by preto podiel energie z obnoviteľných zdrojov v rámci hrubej konečnej spotreby energie v každom členskom štáte nemal byť nižší ako jeho základný podiel. |
| --- | --- |

(57)

Národné ciele členských štátov týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 stanovené v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (19) by mali slúžiť ako východiskový bod pre ich národnú orientačnú trajektóriu na obdobie rokov 2021 až 2030, pokiaľ sa členský štát dobrovoľne nerozhodne stanoviť si vyšší východiskový bod. Okrem toho by pre toto obdobie mali predstavovať povinný základný podiel, ktorý je tiež súčasťou smernice (EÚ) 2018/2001. V uvedenom období by preto podiel energie z obnoviteľných zdrojov v rámci hrubej konečnej spotreby energie v každom členskom štáte nemal byť nižší ako jeho základný podiel.

| (58) | Ak členský štát nedodrží svoj základný podiel, čo sa preukáže meraním počas obdobia jedného roka, mal by v priebehu jedného roka prijať dodatočné opatrenia s cieľom preklenúť tento rozdiel oproti svojmu základnému scenáru. Ak členský štát účinne vykoná takéto potrebné opatrenia a splní svoju povinnosť preklenúť tento rozdiel, malo by sa to považovať za splnenie povinných požiadaviek jeho základného scenára od času, keď uvedený rozdiel nastal, a to podľa tohto nariadenia, ako aj podľa smernice (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

(58)

Ak členský štát nedodrží svoj základný podiel, čo sa preukáže meraním počas obdobia jedného roka, mal by v priebehu jedného roka prijať dodatočné opatrenia s cieľom preklenúť tento rozdiel oproti svojmu základnému scenáru. Ak členský štát účinne vykoná takéto potrebné opatrenia a splní svoju povinnosť preklenúť tento rozdiel, malo by sa to považovať za splnenie povinných požiadaviek jeho základného scenára od času, keď uvedený rozdiel nastal, a to podľa tohto nariadenia, ako aj podľa smernice (EÚ) 2018/2001.

| (59) | V záujme toho, aby mohli členské štáty a Komisia vykonávať primerané monitorovanie a včas prijať nápravné opatrenia a aby sa zabránilo efektu „parazitovania“, mali by orientačné trajektórie všetkých členských štátov, a v dôsledku toho aj orientačná trajektória Únie, dosiahnuť v rokoch 2022, 2025 a 2027 aspoň niektoré minimálne percentuálne podiely celkového nárastu energie z obnoviteľných zdrojov plánovaného do roku 2030, ako sa uvádza v tomto nariadení. Dosiahnutie týchto „referenčných bodov“ v rokoch 2022, 2025 a 2027 posúdi Komisia okrem iného na základe integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku, ktoré by členské štáty mali predložiť. Členské štáty, ktoré nedosiahli svoje referenčné body, by mali vo svojej ďalšej správe o pokroku vysvetliť, ako budú tieto rozdiely odstraňovať. Ak sa orientačné referenčné body Únie nedosiahnu, členské štáty, ktoré nedosiahli svoje referenčné body, by mali preklenúť tento rozdiel vykonaním dodatočných opatrení. |
| --- | --- |

(59)

V záujme toho, aby mohli členské štáty a Komisia vykonávať primerané monitorovanie a včas prijať nápravné opatrenia a aby sa zabránilo efektu „parazitovania“, mali by orientačné trajektórie všetkých členských štátov, a v dôsledku toho aj orientačná trajektória Únie, dosiahnuť v rokoch 2022, 2025 a 2027 aspoň niektoré minimálne percentuálne podiely celkového nárastu energie z obnoviteľných zdrojov plánovaného do roku 2030, ako sa uvádza v tomto nariadení. Dosiahnutie týchto „referenčných bodov“ v rokoch 2022, 2025 a 2027 posúdi Komisia okrem iného na základe integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku, ktoré by členské štáty mali predložiť. Členské štáty, ktoré nedosiahli svoje referenčné body, by mali vo svojej ďalšej správe o pokroku vysvetliť, ako budú tieto rozdiely odstraňovať. Ak sa orientačné referenčné body Únie nedosiahnu, členské štáty, ktoré nedosiahli svoje referenčné body, by mali preklenúť tento rozdiel vykonaním dodatočných opatrení.

| (60) | Únia a členské štáty by sa mali usilovať o poskytovanie čo najaktuálnejších informácií o svojich emisiách skleníkových plynov a ich odstraňovaní. Toto nariadenie by malo umožniť vypracovanie takýchto odhadov v čo možno najkratších termínoch za pomoci štatistických a iných informácií, ako sú napríklad v prípade potreby satelitné údaje, ktoré sú poskytované z programu Copernicus zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 (20) a z iných satelitných systémov. |
| --- | --- |

(60)

Únia a členské štáty by sa mali usilovať o poskytovanie čo najaktuálnejších informácií o svojich emisiách skleníkových plynov a ich odstraňovaní. Toto nariadenie by malo umožniť vypracovanie takýchto odhadov v čo možno najkratších termínoch za pomoci štatistických a iných informácií, ako sú napríklad v prípade potreby satelitné údaje, ktoré sú poskytované z programu Copernicus zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 (20) a z iných satelitných systémov.

| (61) | Podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 by prístup spočívajúci v ročnom cykle záväzkov prijatý v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (21) mal pokračovať. Tento prístup si vyžaduje komplexné preskúmanie inventúr skleníkových plynov členských štátov, aby bolo možné posúdiť dodržiavanie a uplatňovanie nápravných opatrení tam, kde je to potrebné. Proces preskúmania inventúr skleníkových plynov predložených členskými štátmi na úrovni Únie je potrebný na zabezpečenie toho, aby sa dodržiavanie nariadenia (EÚ) 2018/842 posudzovalo dôveryhodným, konzistentným, transparentným a včasným spôsobom. |
| --- | --- |

(61)

Podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 by prístup spočívajúci v ročnom cykle záväzkov prijatý v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (21) mal pokračovať. Tento prístup si vyžaduje komplexné preskúmanie inventúr skleníkových plynov členských štátov, aby bolo možné posúdiť dodržiavanie a uplatňovanie nápravných opatrení tam, kde je to potrebné. Proces preskúmania inventúr skleníkových plynov predložených členskými štátmi na úrovni Únie je potrebný na zabezpečenie toho, aby sa dodržiavanie nariadenia (EÚ) 2018/842 posudzovalo dôveryhodným, konzistentným, transparentným a včasným spôsobom.

| (62) | Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť úzku spoluprácu vo všetkých záležitostiach, ktoré sa týkajú realizácie energetickej únie, s úzkym zapojením Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa tohto nariadenia. Komisia by podľa potreby mala členským štátom pomáhať pri vykonávaní tohto nariadenia, najmä s ohľadom na zriadenie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a s tým spojené budovanie kapacít, a to aj mobilizáciou vnútorných zdrojov z kapacity internej tvorby modelov, a v prípade potreby externými odbornými znalosťami. |
| --- | --- |

(62)

Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť úzku spoluprácu vo všetkých záležitostiach, ktoré sa týkajú realizácie energetickej únie, s úzkym zapojením Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa tohto nariadenia. Komisia by podľa potreby mala členským štátom pomáhať pri vykonávaní tohto nariadenia, najmä s ohľadom na zriadenie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a s tým spojené budovanie kapacít, a to aj mobilizáciou vnútorných zdrojov z kapacity internej tvorby modelov, a v prípade potreby externými odbornými znalosťami.

| (63) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra. |
| --- | --- |

(63)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

| (64) | Členské štáty by mali využiť zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, čo znamená, že pred prijatím rozhodnutí o energetickom plánovaní, politikách a investíciách by mali zvážiť, či je možné celkom alebo sčasti nahradiť zamýšľané opatrenia v oblasti plánovania, politík alebo investícií nákladovo efektívnymi, technicky, hospodársky a environmentálne vhodnými alternatívnymi opatreniami energetickej efektívnosti a zároveň dosiahnuť ciele príslušných rozhodnutí. Patrí sem najmä prístup k energetickej efektívnosti ako zásadnému prvku a kľúčovému hľadisku posudzovania budúcich investičných rozhodnutí o energetickej infraštruktúre v Únii. Takéto nákladovo efektívne alternatívy zahŕňajú opatrenia na zefektívnenie dopytu po energii a dodávok energie, najmä prostredníctvom nákladovo efektívnych úspor konečného využitia energie, iniciatívami v oblasti reakcie na spotrebu a účinnejšou premenou, prenosom a distribúciou energie. Členské štáty by mali podporovať využívanie tejto zásady aj v regionálnej a miestnej správe, ako aj v súkromnom sektore. |
| --- | --- |

(64)

Členské štáty by mali využiť zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, čo znamená, že pred prijatím rozhodnutí o energetickom plánovaní, politikách a investíciách by mali zvážiť, či je možné celkom alebo sčasti nahradiť zamýšľané opatrenia v oblasti plánovania, politík alebo investícií nákladovo efektívnymi, technicky, hospodársky a environmentálne vhodnými alternatívnymi opatreniami energetickej efektívnosti a zároveň dosiahnuť ciele príslušných rozhodnutí. Patrí sem najmä prístup k energetickej efektívnosti ako zásadnému prvku a kľúčovému hľadisku posudzovania budúcich investičných rozhodnutí o energetickej infraštruktúre v Únii. Takéto nákladovo efektívne alternatívy zahŕňajú opatrenia na zefektívnenie dopytu po energii a dodávok energie, najmä prostredníctvom nákladovo efektívnych úspor konečného využitia energie, iniciatívami v oblasti reakcie na spotrebu a účinnejšou premenou, prenosom a distribúciou energie. Členské štáty by mali podporovať využívanie tejto zásady aj v regionálnej a miestnej správe, ako aj v súkromnom sektore.

| (65) | Európska environmentálna agentúra by mala v prípade potreby a v súlade so svojím ročným pracovným programom pomáhať Komisii pri posudzovaní, monitorovaní a podávaní správ. |
| --- | --- |

(65)

Európska environmentálna agentúra by mala v prípade potreby a v súlade so svojím ročným pracovným programom pomáhať Komisii pri posudzovaní, monitorovaní a podávaní správ.

| (66) | Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa mala delegovať na Komisiu s cieľom upraviť všeobecný rámec pre vzor integrovaných národných energetických a klimatických plánov na účel prispôsobenia tohto vzoru zmenám rámca politík Únie v oblasti energetiky a klímy, ktoré priamo a špecificky súvisia s príspevkami Únie v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody, zohľadniť zmeny v potenciáloch globálneho otepľovania a medzinárodne dohodnutých usmerneniach o inventúrach a stanoviť základné požiadavky na inventarizačný systém Únie a vytvoriť registre. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (22). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. V prípade potreby by sa mali zohľadniť aj rozhodnutia prijaté na základe dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(66)

Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa mala delegovať na Komisiu s cieľom upraviť všeobecný rámec pre vzor integrovaných národných energetických a klimatických plánov na účel prispôsobenia tohto vzoru zmenám rámca politík Únie v oblasti energetiky a klímy, ktoré priamo a špecificky súvisia s príspevkami Únie v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody, zohľadniť zmeny v potenciáloch globálneho otepľovania a medzinárodne dohodnutých usmerneniach o inventúrach a stanoviť základné požiadavky na inventarizačný systém Únie a vytvoriť registre. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (22). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. V prípade potreby by sa mali zohľadniť aj rozhodnutia prijaté na základe dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

| (67) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku; integrované podávanie správ o národných adaptačných opatreniach, finančnej a technologickej podpore poskytovanej rozvojovým krajinám a o príjmoch z aukcií; každoročné predkladanie približných inventúr skleníkových plynov, inventúr skleníkových plynov a započítaných emisií skleníkových plynov a odstraňovania; mechanizmus financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, národné inventarizačné systémy; preskúmanie inventúr; systém Únie a národné systémy, ktoré sa týkajú politík a opatrení a projekcií; a podávanie správ o politikách a opatreniach a projekciách skleníkových plynov by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(67)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku; integrované podávanie správ o národných adaptačných opatreniach, finančnej a technologickej podpore poskytovanej rozvojovým krajinám a o príjmoch z aukcií; každoročné predkladanie približných inventúr skleníkových plynov, inventúr skleníkových plynov a započítaných emisií skleníkových plynov a odstraňovania; mechanizmus financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, národné inventarizačné systémy; preskúmanie inventúr; systém Únie a národné systémy, ktoré sa týkajú politík a opatrení a projekcií; a podávanie správ o politikách a opatreniach a projekciách skleníkových plynov by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (23).

| (68) | S cieľom vykonávať vykonávacie právomoci stanovené v tomto nariadení by Komisii pri plnení jej úloh podľa tohto nariadenia mali pomáhať Výbor pre zmenu klímy, ktorý nahrádza súčasný Výbor pre zmenu klímy zriadený článkom 8 rozhodnutia 93/389/EHS, článkom 9 rozhodnutia 280/2004/ES a článkom 26 nariadenia (EÚ) č. 525/2013, a Výbor energetickej únie. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť politík a zamerať sa na maximalizáciu synergií medzi odvetviami by sa pri vykonávaní tohto nariadenia mali na zasadnutia oboch výborov pozývať odborníci ako v oblasti klímy, tak aj v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(68)

S cieľom vykonávať vykonávacie právomoci stanovené v tomto nariadení by Komisii pri plnení jej úloh podľa tohto nariadenia mali pomáhať Výbor pre zmenu klímy, ktorý nahrádza súčasný Výbor pre zmenu klímy zriadený článkom 8 rozhodnutia 93/389/EHS, článkom 9 rozhodnutia 280/2004/ES a článkom 26 nariadenia (EÚ) č. 525/2013, a Výbor energetickej únie. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť politík a zamerať sa na maximalizáciu synergií medzi odvetviami by sa pri vykonávaní tohto nariadenia mali na zasadnutia oboch výborov pozývať odborníci ako v oblasti klímy, tak aj v oblasti energetiky.

| (69) | Komisia by mala preskúmať vykonávanie tohto nariadenia v roku 2024 a následne každých päť rokov a podľa potreby pripraviť návrhy na zmenu, aby sa zabezpečilo jeho správne vykonávanie a dosiahnutie jeho cieľov. Uvedené preskúmania by mali zohľadňovať vývoj a mali by vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(69)

Komisia by mala preskúmať vykonávanie tohto nariadenia v roku 2024 a následne každých päť rokov a podľa potreby pripraviť návrhy na zmenu, aby sa zabezpečilo jeho správne vykonávanie a dosiahnutie jeho cieľov. Uvedené preskúmania by mali zohľadňovať vývoj a mali by vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa Parížskej dohody.

| (70) | Týmto nariadením by sa mali začleniť, zmeniť, nahradiť a zrušiť určité povinnosti týkajúce sa plánovania, nahlasovania a monitorovania, ktoré v súčasnosti upravujú sektorové legislatívne akty Únie v oblasti energetiky a klímy, s cieľom zabezpečiť racionalizovaný a integrovaný prístup k hlavným prvkom, akými sú plánovanie, nahlasovanie a monitorovanie. Tieto legislatívne akty by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť:






  — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES (24); |
| --- | --- | --- |

(70)

Týmto nariadením by sa mali začleniť, zmeniť, nahradiť a zrušiť určité povinnosti týkajúce sa plánovania, nahlasovania a monitorovania, ktoré v súčasnosti upravujú sektorové legislatívne akty Únie v oblasti energetiky a klímy, s cieľom zabezpečiť racionalizovaný a integrovaný prístup k hlavným prvkom, akými sú plánovanie, nahlasovanie a monitorovanie. Tieto legislatívne akty by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť:

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES (24);

| — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES (25); |
| --- | --- |

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES (25);

| — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (26); |
| --- | --- |

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (26);

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (27); |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (27);

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (28); |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (28);

| — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (29); |
| --- | --- |

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (29);

| — | smernica Rady 2009/119/ES (30); |
| --- | --- |

—

smernica Rady 2009/119/ES (30);

| — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (31); |
| --- | --- |

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (31);

| — | smernica 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

—

smernica 2012/27/EÚ;

| — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ (32); |
| --- | --- |

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ (32);

| — | smernica Rady (EÚ) 2015/652 (33). |
| --- | --- |

—

smernica Rady (EÚ) 2015/652 (33).

| (71) | Z dôvodu koherentnosti a právnej istoty by nič v tomto nariadení nemalo brániť uplatňovaniu výnimiek podľa príslušných sektorových právnych predpisov Únie v oblasti elektrickej energie a pripravenosti na riziko v oblasti elektrickej energie. |
| --- | --- |

(71)

Z dôvodu koherentnosti a právnej istoty by nič v tomto nariadení nemalo brániť uplatňovaniu výnimiek podľa príslušných sektorových právnych predpisov Únie v oblasti elektrickej energie a pripravenosti na riziko v oblasti elektrickej energie.

| (72) | Do tohto nariadenia by sa v plnej miere mali začleniť aj ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 525/2013. Nariadenie (EÚ) č. 525/2013 by sa preto malo k 1. januáru 2021 zrušiť. Je však potrebné, aby niektoré ustanovenia ostali v platnosti aj po tomto dátume s cieľom zabezpečiť aj naďalej vykonávanie rozhodnutia č. 406/2009/ES podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a aby určité aspekty spojené s vykonávaním Kjótskeho protokolu zostali aj naďalej zachované v práve. |
| --- | --- |

(72)

Do tohto nariadenia by sa v plnej miere mali začleniť aj ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 525/2013. Nariadenie (EÚ) č. 525/2013 by sa preto malo k 1. januáru 2021 zrušiť. Je však potrebné, aby niektoré ustanovenia ostali v platnosti aj po tomto dátume s cieľom zabezpečiť aj naďalej vykonávanie rozhodnutia č. 406/2009/ES podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a aby určité aspekty spojené s vykonávaním Kjótskeho protokolu zostali aj naďalej zachované v práve.

| (73) | Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(73)

Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa zriaďuje mechanizmus riadenia na:

| a) | vykonávanie stratégií a opatrení na splnenie zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030 najmä na splnenie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030; |
| --- | --- |

a)

vykonávanie stratégií a opatrení na splnenie zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030 najmä na splnenie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030;

| b) | stimuláciu spolupráce medzi členskými štátmi, a podľa potreby aj na regionálnej úrovni, zamerané na dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie; |
| --- | --- |

b)

stimuláciu spolupráce medzi členskými štátmi, a podľa potreby aj na regionálnej úrovni, zamerané na dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie;

| c) | zabezpečenie včasnosti, transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti nahlasovania zo strany Únie a jej členských štátov sekretariátu dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody; |
| --- | --- |

c)

zabezpečenie včasnosti, transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti nahlasovania zo strany Únie a jej členských štátov sekretariátu dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody;

| d) | prispievanie k väčšej regulačnej istote, ako aj prispievanie k väčšej istote pre investorov a pomáhanie naplno využiť príležitosti na hospodársky rozvoj, stimulovanie investícií, vytváranie pracovných miest a sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

d)

prispievanie k väčšej regulačnej istote, ako aj prispievanie k väčšej istote pre investorov a pomáhanie naplno využiť príležitosti na hospodársky rozvoj, stimulovanie investícií, vytváranie pracovných miest a sociálnu súdržnosť.

Mechanizmus riadenia vychádza z dlhodobých stratégií, integrovaných národných energetických a klimatických plánov na desaťročné obdobia, začínajúc od roku 2021 do roku 2030, zo zodpovedajúcich integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku a z dohôd o integrovanom monitoringu zo strany Komisie. Mechanizmus riadenia zabezpečuje pre verejnosť účinné príležitosti zúčastňovať sa na príprave týchto národných plánov a dlhodobých stratégií. Zahŕňa štruktúrovaný, transparentný, iteratívny proces medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania, a to aj pokiaľ ide o regionálnu spoluprácu, a zodpovedajúce opatrenia Komisie.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje na päť rozmerov energetickej únie, ktoré sú úzko prepojené a navzájom sa posilňujú:

| a) | energetická bezpečnosť; |
| --- | --- |

a)

energetická bezpečnosť;

| b) | vnútorný trh s energiou; |
| --- | --- |

b)

vnútorný trh s energiou;

| c) | energetická efektívnosť; |
| --- | --- |

c)

energetická efektívnosť;

| d) | dekarbonizácia a |
| --- | --- |

d)

dekarbonizácia a

| e) | výskum, inovácie a konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

e)

výskum, inovácie a konkurencieschopnosť.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Uplatňuje sa toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „politiky a opatrenia“ sú všetky nástroje, ktoré prispievajú k plneniu zámerov integrovaných národných energetických a klimatických plánov a/alebo vykonávaniu záväzkov podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a b) dohovoru UNFCCC, medzi ktoré môžu patriť tie, ktorých primárnym zámerom nie je obmedzenie a zníženie emisií skleníkových plynov alebo zmena v energetickom systéme; |
| --- | --- |

1.

„politiky a opatrenia“ sú všetky nástroje, ktoré prispievajú k plneniu zámerov integrovaných národných energetických a klimatických plánov a/alebo vykonávaniu záväzkov podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a b) dohovoru UNFCCC, medzi ktoré môžu patriť tie, ktorých primárnym zámerom nie je obmedzenie a zníženie emisií skleníkových plynov alebo zmena v energetickom systéme;

| 2. | „existujúce politiky a opatrenia“ sú vykonávané politiky a opatrenia a prijaté politiky a opatrenia; |
| --- | --- |

2.

„existujúce politiky a opatrenia“ sú vykonávané politiky a opatrenia a prijaté politiky a opatrenia;

| 3. | „vykonávané politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku: priamo uplatniteľné právo Únie alebo vnútroštátne právo je v platnosti, bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd, boli pridelené finančné zdroje a boli zmobilizované ľudské zdroje; |
| --- | --- |

3.

„vykonávané politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku: priamo uplatniteľné právo Únie alebo vnútroštátne právo je v platnosti, bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd, boli pridelené finančné zdroje a boli zmobilizované ľudské zdroje;

| 4. | „prijaté politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku a existuje jasný záväzok vykonávať ich; |
| --- | --- |

4.

„prijaté politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku a existuje jasný záväzok vykonávať ich;

| 5. | „plánované politiky a opatrenia“ sú možnosti, o ktorých sa rokuje a pri ktorých je reálne pravdepodobné, že budú prijaté a vykonávané odo dňa predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku; |
| --- | --- |

5.

„plánované politiky a opatrenia“ sú možnosti, o ktorých sa rokuje a pri ktorých je reálne pravdepodobné, že budú prijaté a vykonávané odo dňa predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku;

| 6. | „systém pre politiky a opatrenia a projekcie“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený na nahlasovanie politík a opatrení a projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, ako aj energetického systému, okrem iného v zmysle požiadaviek článku 39; |
| --- | --- |

6.

„systém pre politiky a opatrenia a projekcie“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený na nahlasovanie politík a opatrení a projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, ako aj energetického systému, okrem iného v zmysle požiadaviek článku 39;

| 7. | „projekcie“ sú predpovede antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému vrátane aspoň kvantitatívnych odhadov na obdobie štyroch po sebe idúcich budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré nasledujú bezprostredne po roku nahlasovania; |
| --- | --- |

7.

„projekcie“ sú predpovede antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému vrátane aspoň kvantitatívnych odhadov na obdobie štyroch po sebe idúcich budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré nasledujú bezprostredne po roku nahlasovania;

| 8. | „projekcie bez opatrení“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré nezahŕňajú účinky všetkých politík a opatrení, ktoré sa plánujú, prijímajú alebo vykonávajú po roku, ktorý bol pre príslušnú projekciu zvolený ako východiskový bod; |
| --- | --- |

8.

„projekcie bez opatrení“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré nezahŕňajú účinky všetkých politík a opatrení, ktoré sa plánujú, prijímajú alebo vykonávajú po roku, ktorý bol pre príslušnú projekciu zvolený ako východiskový bod;

| 9. | „projekcie s opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré zahŕňajú účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov alebo vývoja energetického systému, ktoré boli prijaté a vykonávané; |
| --- | --- |

9.

„projekcie s opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré zahŕňajú účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov alebo vývoja energetického systému, ktoré boli prijaté a vykonávané;

| 10. | „projekcie s dodatočnými opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému zahŕňajúce účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré boli prijaté a vykonávané s cieľom zmierniť zmenu klímy alebo splniť zámery v oblasti energetiky, ako aj účinky politík a opatrení plánovaných na tento účel; |
| --- | --- |

10.

„projekcie s dodatočnými opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému zahŕňajúce účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré boli prijaté a vykonávané s cieľom zmierniť zmenu klímy alebo splniť zámery v oblasti energetiky, ako aj účinky politík a opatrení plánovaných na tento účel;

| 11. | „ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“ sú záväzný cieľ v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030 v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %, záväzný cieľ na úrovni Únie dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 % energie spotrebovanej v Únii, hlavný cieľ na úrovni Únie zlepšiť do roku 2030 energetickú efektívnosť aspoň o 32,5 % a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030 alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok 2030; |
| --- | --- |

11.

„ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“ sú záväzný cieľ v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030 v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %, záväzný cieľ na úrovni Únie dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 % energie spotrebovanej v Únii, hlavný cieľ na úrovni Únie zlepšiť do roku 2030 energetickú efektívnosť aspoň o 32,5 % a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030 alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok 2030;

| 12. | „národný inventarizačný systém“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený v rámci členského štátu na odhad antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi a na nahlasovanie a archiváciu informácií z inventúr; |
| --- | --- |

12.

„národný inventarizačný systém“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený v rámci členského štátu na odhad antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi a na nahlasovanie a archiváciu informácií z inventúr;

| 13. | „ukazovateľ“ je kvantitatívny alebo kvalitatívny faktor alebo premenná, ktoré prispievajú k lepšiemu pochopeniu pokroku pri vykonávaní; |
| --- | --- |

13.

„ukazovateľ“ je kvantitatívny alebo kvalitatívny faktor alebo premenná, ktoré prispievajú k lepšiemu pochopeniu pokroku pri vykonávaní;

| 14. | „kľúčové ukazovatele“ sú ukazovatele dosiahnutého pokroku, pokiaľ ide o päť rozmerov energetickej únie v zmysle návrhu Komisie; |
| --- | --- |

14.

„kľúčové ukazovatele“ sú ukazovatele dosiahnutého pokroku, pokiaľ ide o päť rozmerov energetickej únie v zmysle návrhu Komisie;

| 15. | „technické opravy“ sú úpravy odhadov národných inventúr skleníkových plynov uskutočnené v súvislosti s preskúmaním vykonaným podľa článku 38 v prípade, že predložené inventarizačné údaje nie sú úplné alebo sú zostavené spôsobom, ktorý nie je v súlade s príslušnými medzinárodnými alebo únijnými pravidlami alebo usmerneniami a ktoré majú nahradiť pôvodne predložené odhady; |
| --- | --- |

15.

„technické opravy“ sú úpravy odhadov národných inventúr skleníkových plynov uskutočnené v súvislosti s preskúmaním vykonaným podľa článku 38 v prípade, že predložené inventarizačné údaje nie sú úplné alebo sú zostavené spôsobom, ktorý nie je v súlade s príslušnými medzinárodnými alebo únijnými pravidlami alebo usmerneniami a ktoré majú nahradiť pôvodne predložené odhady;

| 16. | „zabezpečenie kvality“ je plánovaný systém postupov preskúmania určených na zabezpečenie splnenia cieľov kvality údajov a nahlasovania čo možno najlepších odhadov a informácií na podporu účinnosti programu kontroly kvality a na pomoc členským štátom; |
| --- | --- |

16.

„zabezpečenie kvality“ je plánovaný systém postupov preskúmania určených na zabezpečenie splnenia cieľov kvality údajov a nahlasovania čo možno najlepších odhadov a informácií na podporu účinnosti programu kontroly kvality a na pomoc členským štátom;

| 17. | „kontrola kvality“ je systém rutinných technických činností na meranie a kontrolu kvality informácií a odhadov zostavených s cieľom zabezpečiť integritu, správnosť a úplnosť údajov, zistiť a riešiť chyby a opomenutia, zdokumentovať a archivovať údaje a ďalší použitý materiál a zaznamenať všetky činnosti na zabezpečenie kvality; |
| --- | --- |

17.

„kontrola kvality“ je systém rutinných technických činností na meranie a kontrolu kvality informácií a odhadov zostavených s cieľom zabezpečiť integritu, správnosť a úplnosť údajov, zistiť a riešiť chyby a opomenutia, zdokumentovať a archivovať údaje a ďalší použitý materiál a zaznamenať všetky činnosti na zabezpečenie kvality;

| 18. | „prvoradosť energetickej efektívnosti“ je čo najdôslednejšie zohľadňovanie alternatívnych opatrení efektívnych z hľadiska nákladov a úspory energie v energetickom plánovaní a politických a investičných rozhodnutiach, pokiaľ ide o opatrenia na zefektívnenie dopytu po energii a dodávok energie, najmä prostredníctvom nákladovo efektívnych úspor konečného využitia energie, iniciatívami v oblasti reakcie na spotrebu a účinnejšou premenou, prenosom a distribúciou energie, pričom sa zároveň dosiahnu ciele uvedených rozhodnutí; |
| --- | --- |

18.

„prvoradosť energetickej efektívnosti“ je čo najdôslednejšie zohľadňovanie alternatívnych opatrení efektívnych z hľadiska nákladov a úspory energie v energetickom plánovaní a politických a investičných rozhodnutiach, pokiaľ ide o opatrenia na zefektívnenie dopytu po energii a dodávok energie, najmä prostredníctvom nákladovo efektívnych úspor konečného využitia energie, iniciatívami v oblasti reakcie na spotrebu a účinnejšou premenou, prenosom a distribúciou energie, pričom sa zároveň dosiahnu ciele uvedených rozhodnutí;

| 19. | „SET plán“ je strategický plán pre energetické technológie stanovený v oznámení Komisie z 15. septembra 2015 s názvom Príprava Integrovaného strategického plánu pre energetické technológie (SET): urýchlenie premeny európskeho energetického systému; |
| --- | --- |

19.

„SET plán“ je strategický plán pre energetické technológie stanovený v oznámení Komisie z 15. septembra 2015 s názvom Príprava Integrovaného strategického plánu pre energetické technológie (SET): urýchlenie premeny európskeho energetického systému;

| 20. | „včasné úsilie“ je:






  a) | v kontexte posúdenia možného rozdielu medzi cieľom Únie do roku 2030 týkajúcim sa energie z obnoviteľných zdrojov a kolektívnymi príspevkami členských štátov, dosiahnutie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte nad jeho vnútroštátny záväzný cieľ v roku 2020, ako sa uvádza v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, alebo včasný pokrok členského štátu pri dosahovaní jeho vnútroštátneho záväzného cieľa pre rok 2020; |
| --- | --- | --- |

20.

„včasné úsilie“ je:

a)

v kontexte posúdenia možného rozdielu medzi cieľom Únie do roku 2030 týkajúcim sa energie z obnoviteľných zdrojov a kolektívnymi príspevkami členských štátov, dosiahnutie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte nad jeho vnútroštátny záväzný cieľ v roku 2020, ako sa uvádza v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, alebo včasný pokrok členského štátu pri dosahovaní jeho vnútroštátneho záväzného cieľa pre rok 2020;

| b) | v kontexte odporúčaní Komisie vychádzajúcich z posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b), pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, včasné plnenie svojho príspevku k dosiahnutiu záväzného cieľa Únie zo strany členského štátu, ktorým je aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 v porovnaní s jeho národnými referenčnými bodmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

v kontexte odporúčaní Komisie vychádzajúcich z posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b), pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, včasné plnenie svojho príspevku k dosiahnutiu záväzného cieľa Únie zo strany členského štátu, ktorým je aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 v porovnaní s jeho národnými referenčnými bodmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov;

| 21. | „regionálna spolupráca“ je spolupráca dvoch alebo viacerých členských štátov zapojených do partnerstva zahŕňajúca jeden či viaceré z piatich rozmerov energetickej únie; |
| --- | --- |

21.

„regionálna spolupráca“ je spolupráca dvoch alebo viacerých členských štátov zapojených do partnerstva zahŕňajúca jeden či viaceré z piatich rozmerov energetickej únie;

| 22. | „energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

22.

„energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 23. | „hrubá konečná energetická spotreba“ je hrubá konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 4 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

23.

„hrubá konečná energetická spotreba“ je hrubá konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 4 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 24. | „systém podpory“ je systém podpory v zmysle článku 2 bodu 5 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

24.

„systém podpory“ je systém podpory v zmysle článku 2 bodu 5 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 25. | „modernizácia“ je modernizácia v zmysle článku 2 bodu 10 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

25.

„modernizácia“ je modernizácia v zmysle článku 2 bodu 10 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 26. | „komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle 2 bodu 16 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

26.

„komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle 2 bodu 16 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 27. | „diaľkové vykurovanie“ alebo „diaľkové chladenie“ je diaľkové vykurovanie alebo diaľkové chladenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

27.

„diaľkové vykurovanie“ alebo „diaľkové chladenie“ je diaľkové vykurovanie alebo diaľkové chladenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 28. | „odpad“ je odpad v zmysle článku 2 bodu 23 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

28.

„odpad“ je odpad v zmysle článku 2 bodu 23 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 29. | „biomasa“ je biomasa v zmysle článku 2 bodu 24 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

29.

„biomasa“ je biomasa v zmysle článku 2 bodu 24 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 30. | „poľnohospodárska biomasa“ je poľnohospodárska biomasa v zmysle článku 2 bodu 25 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

30.

„poľnohospodárska biomasa“ je poľnohospodárska biomasa v zmysle článku 2 bodu 25 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 31. | „lesná biomasa“ je lesná biomasa v zmysle článku 2 bodu 26 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

31.

„lesná biomasa“ je lesná biomasa v zmysle článku 2 bodu 26 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 32. | „palivá z biomasy“ sú palivá z biomasy v zmysle článku 2 bodu 27 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

32.

„palivá z biomasy“ sú palivá z biomasy v zmysle článku 2 bodu 27 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 33. | „bioplyn“ je bioplyn v zmysle článku 2 bodu 28 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

33.

„bioplyn“ je bioplyn v zmysle článku 2 bodu 28 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 34. | „biokvapalina“ je biokvapalina v zmysle článku 2 bodu 32 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

34.

„biokvapalina“ je biokvapalina v zmysle článku 2 bodu 32 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 35. | „biopalivo“ je biopalivo v zmysle článku 2 bodu 33 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

35.

„biopalivo“ je biopalivo v zmysle článku 2 bodu 33 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 36. | „pokročilé biopalivá“ sú pokročilé biopalivá v zmysle článku 2 bodu 34 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

36.

„pokročilé biopalivá“ sú pokročilé biopalivá v zmysle článku 2 bodu 34 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 37. | „fosílne palivá vyrobené z odpadu“ sú fosílne palivá vyrobené z odpadu v zmysle článku 2 bodu 35 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

37.

„fosílne palivá vyrobené z odpadu“ sú fosílne palivá vyrobené z odpadu v zmysle článku 2 bodu 35 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 38. | „plodiny bohaté na škrob“ sú plodiny bohaté na škrob v zmysle článku 2 bodu 39 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

38.

„plodiny bohaté na škrob“ sú plodiny bohaté na škrob v zmysle článku 2 bodu 39 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 39. | „potravinárske a krmovinárske plodiny“ sú potravinárske a krmovinárske plodiny v zmysle článku 2 bodu 40 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

39.

„potravinárske a krmovinárske plodiny“ sú potravinárske a krmovinárske plodiny v zmysle článku 2 bodu 40 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 40. | „lignocelulózový materiál“ je lignocelulózový materiál v zmysle článku 2 bodu 41 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

40.

„lignocelulózový materiál“ je lignocelulózový materiál v zmysle článku 2 bodu 41 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 41. | „zvyšok“ je zvyšok v zmysle článku 2 bodu 43 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

41.

„zvyšok“ je zvyšok v zmysle článku 2 bodu 43 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 42. | „primárna energetická spotreba“ je primárna energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

42.

„primárna energetická spotreba“ je primárna energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2012/27/EÚ;

| 43. | „konečná energetická spotreba“ je konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 3 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

43.

„konečná energetická spotreba“ je konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 3 smernice 2012/27/EÚ;

| 44. | „energetická efektívnosť“ je energetická účinnosť v zmysle článku 2 bodu 4 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

44.

„energetická efektívnosť“ je energetická účinnosť v zmysle článku 2 bodu 4 smernice 2012/27/EÚ;

| 45. | „úspory energie“ sú úspory energie v zmysle článku 2 bodu 5 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

45.

„úspory energie“ sú úspory energie v zmysle článku 2 bodu 5 smernice 2012/27/EÚ;

| 46. | „zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zlepšenie energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

46.

„zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zlepšenie energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2012/27/EÚ;

| 47. | „energetická služba“ je energetická služba v zmysle článku 2 bodu 7 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

47.

„energetická služba“ je energetická služba v zmysle článku 2 bodu 7 smernice 2012/27/EÚ;

| 48. | „celková úžitková podlahová plocha“ je celková úžitková podlahová plocha v zmysle článku 2 bodu 10 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

48.

„celková úžitková podlahová plocha“ je celková úžitková podlahová plocha v zmysle článku 2 bodu 10 smernice 2012/27/EÚ;

| 49. | „systém energetického manažérstva“ je systém energetického manažérstva v zmysle článku 2 bodu 11 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

49.

„systém energetického manažérstva“ je systém energetického manažérstva v zmysle článku 2 bodu 11 smernice 2012/27/EÚ;

| 50. | „povinný subjekt“ je povinný subjekt v zmysle článku 2 bodu 14 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

50.

„povinný subjekt“ je povinný subjekt v zmysle článku 2 bodu 14 smernice 2012/27/EÚ;

| 51. | „vykonávajúci orgán verejnej moci“ je vykonávajúci orgán verejnej moci v zmysle článku 2 bodu 17 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

51.

„vykonávajúci orgán verejnej moci“ je vykonávajúci orgán verejnej moci v zmysle článku 2 bodu 17 smernice 2012/27/EÚ;

| 52. | „individuálne opatrenie“ je individuálne opatrenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

52.

„individuálne opatrenie“ je individuálne opatrenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice 2012/27/EÚ;

| 53. | „distribútor energie“ je distribútor energie v zmysle článku 2 bodu 20 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

53.

„distribútor energie“ je distribútor energie v zmysle článku 2 bodu 20 smernice 2012/27/EÚ;

| 54. | „prevádzkovateľ distribučnej sústavy a siete“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/72/ES a prevádzkovateľ distribučnej siete v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

54.

„prevádzkovateľ distribučnej sústavy a siete“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/72/ES a prevádzkovateľ distribučnej siete v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/73/ES;

| 55. | „maloobchodná energetická spoločnosť“ je maloobchodná energetická spoločnosť v zmysle článku 2 bodu 22 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

55.

„maloobchodná energetická spoločnosť“ je maloobchodná energetická spoločnosť v zmysle článku 2 bodu 22 smernice 2012/27/EÚ;

| 56. | „poskytovateľ energetických služieb“ je poskytovateľ energetických služieb v zmysle článku 2 bodu 24 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

56.

„poskytovateľ energetických služieb“ je poskytovateľ energetických služieb v zmysle článku 2 bodu 24 smernice 2012/27/EÚ;

| 57. | „zmluva o energetickej efektívnosti“ je zmluva o energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 27 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

57.

„zmluva o energetickej efektívnosti“ je zmluva o energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 27 smernice 2012/27/EÚ;

| 58. | „kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba v zmysle článku 2 bodu 30 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

58.

„kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba v zmysle článku 2 bodu 30 smernice 2012/27/EÚ;

| 59. | „budova“ je budova v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

59.

„budova“ je budova v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2010/31/EÚ;

| 60. | „budova s takmer nulovou spotrebou energie“ je budova s takmer nulovou energetickou spotrebou v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

60.

„budova s takmer nulovou spotrebou energie“ je budova s takmer nulovou energetickou spotrebou v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2010/31/EÚ;

| 61. | „tepelné čerpadlo“ je tepelné čerpadlo v zmysle článku 2 bodu 18 smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

61.

„tepelné čerpadlo“ je tepelné čerpadlo v zmysle článku 2 bodu 18 smernice 2010/31/EÚ;

| 62. | „fosílne palivo“ sú zdroje energie z neobnoviteľných zdrojov obsahujúce uhlík, ako sú tuhé palivá, zemný plyn a ropa. |
| --- | --- |

62.

„fosílne palivo“ sú zdroje energie z neobnoviteľných zdrojov obsahujúce uhlík, ako sú tuhé palivá, zemný plyn a ropa.

KAPITOLA 2

Integrované národné energetické a klimatické plány

Článok 3

Integrované národné energetické a klimatické plány

1.   Každý členský štát do 31. decembra 2019 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov Komisii oznámi integrovaný národný energetický a klimatický plán. Tieto plány obsahujú prvky uvedené v odseku 2 tohto článku a v prílohe I. Prvý plán sa vzťahuje na obdobie rokov 2021 až 2030 a zohľadňuje dlhodobejšiu perspektívu. Nasledujúce plány sa vzťahujú na desaťročné obdobie nasledujúce bezprostredne po skončení obdobia, na ktoré sa vzťahuje predchádzajúci plán.

2.   Integrované národné energetické a klimatické plány pozostávajú z týchto hlavných častí:

| a) | prehľadu procesu vypracúvania integrovaného národného energetického a klimatického plánu pozostávajúceho zo zhrnutia, opisu verejných konzultácií a zapojenia zainteresovaných strán a ich výsledkov a regionálnej spolupráce s inými členskými štátmi pri príprave plánu, ako sa stanovuje v článkoch 10, 11 a 12 a v bode 1 oddielu A časti I prílohy I; |
| --- | --- |

a)

prehľadu procesu vypracúvania integrovaného národného energetického a klimatického plánu pozostávajúceho zo zhrnutia, opisu verejných konzultácií a zapojenia zainteresovaných strán a ich výsledkov a regionálnej spolupráce s inými členskými štátmi pri príprave plánu, ako sa stanovuje v článkoch 10, 11 a 12 a v bode 1 oddielu A časti I prílohy I;

| b) | opisu národných zámerov, cieľov a príspevkov týkajúcich sa rozmerov energetickej únie, ako sa uvádza v článku 4 a v prílohe I; |
| --- | --- |

b)

opisu národných zámerov, cieľov a príspevkov týkajúcich sa rozmerov energetickej únie, ako sa uvádza v článku 4 a v prílohe I;

| c) | opisu plánovaných politík a opatrení vo vzťahu k zodpovedajúcim zámerom, cieľom a príspevkom uvedeným v písmene b), ako aj všeobecného prehľadu investícií potrebných na splnenie príslušných zámerov, cieľov a príspevkov; |
| --- | --- |

c)

opisu plánovaných politík a opatrení vo vzťahu k zodpovedajúcim zámerom, cieľom a príspevkom uvedeným v písmene b), ako aj všeobecného prehľadu investícií potrebných na splnenie príslušných zámerov, cieľov a príspevkov;

| d) | opisu aktuálnej situácie piatich rozmerov energetickej únie aj so zreteľom na energetický systém a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie, ako aj projekcie v súvislosti so zámermi uvedenými v písmene b) a už existujúcimi politikami a opatreniami; |
| --- | --- |

d)

opisu aktuálnej situácie piatich rozmerov energetickej únie aj so zreteľom na energetický systém a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie, ako aj projekcie v súvislosti so zámermi uvedenými v písmene b) a už existujúcimi politikami a opatreniami;

| e) | v prípade potreby opisu regulačných a neregulačných prekážok a obmedzení pri dosahovaní zámerov, cieľov alebo príspevkov týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

e)

v prípade potreby opisu regulačných a neregulačných prekážok a obmedzení pri dosahovaní zámerov, cieľov alebo príspevkov týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti;

| f) | posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) vrátane ich súladu s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a dlhodobými stratégiami, ako sa uvádza v článku 15; |
| --- | --- |

f)

posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) vrátane ich súladu s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a dlhodobými stratégiami, ako sa uvádza v článku 15;

| g) | všeobecného posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení hospodárskej súťaže spojenej s piatimi rozmermi energetickej únie; |
| --- | --- |

g)

všeobecného posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení hospodárskej súťaže spojenej s piatimi rozmermi energetickej únie;

| h) | prílohy vypracovanej v súlade s požiadavkami a štruktúrou uvedenými v prílohe III k tomuto nariadeniu, ktorá stanovuje metodiky a politické opatrenia členského štátu na dosiahnutie úspor energie v súlade s článkom 7 smernice 2012/27/EÚ a prílohou V k uvedenej smernici. |
| --- | --- |

h)

prílohy vypracovanej v súlade s požiadavkami a štruktúrou uvedenými v prílohe III k tomuto nariadeniu, ktorá stanovuje metodiky a politické opatrenia členského štátu na dosiahnutie úspor energie v súlade s článkom 7 smernice 2012/27/EÚ a prílohou V k uvedenej smernici.

3.   Pokiaľ ide o ich integrované národné energetické a klimatické plány, členské štáty:

| a) | obmedzia administratívnu zložitosť a náklady pre všetky príslušné zainteresované strany; |
| --- | --- |

a)

obmedzia administratívnu zložitosť a náklady pre všetky príslušné zainteresované strany;

| b) | zohľadnia prepojenia medzi piatimi rozmermi energetickej únie, najmä zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

b)

zohľadnia prepojenia medzi piatimi rozmermi energetickej únie, najmä zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti;

| c) | v relevantných prípadoch použijú v piatich rozmeroch spoľahlivé a konzistentné údaje a predpoklady; |
| --- | --- |

c)

v relevantných prípadoch použijú v piatich rozmeroch spoľahlivé a konzistentné údaje a predpoklady;

| d) | posúdia počet domácností žijúcich v energetickej chudobe zohľadňujúc nevyhnutné domáce energetické služby potrebné na zabezpečenie základnej životnej úrovne v príslušnom vnútroštátnom kontexte, existujúcu sociálnu politiku a ďalšie relevantné politiky, ako aj orientačné usmernenia Komisie týkajúce sa ukazovateľov energetickej chudoby.
  V prípade, že členský štát podľa prvého pododseku písm. d) zistí, že má značný počet energeticky chudobných domácností na základe svojho posúdenia overiteľných údajov, do svojho plánu zahrnie orientačný národný cieľ zníženia energetickej chudoby. Dotknuté členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedú politiky a opatrenia na riešenie energetickej chudoby, ak sa u nich vyskytuje, vrátane opatrení v oblasti sociálnej politiky a iných príslušných národných programov. |
| --- | --- |

d)

posúdia počet domácností žijúcich v energetickej chudobe zohľadňujúc nevyhnutné domáce energetické služby potrebné na zabezpečenie základnej životnej úrovne v príslušnom vnútroštátnom kontexte, existujúcu sociálnu politiku a ďalšie relevantné politiky, ako aj orientačné usmernenia Komisie týkajúce sa ukazovateľov energetickej chudoby.

V prípade, že členský štát podľa prvého pododseku písm. d) zistí, že má značný počet energeticky chudobných domácností na základe svojho posúdenia overiteľných údajov, do svojho plánu zahrnie orientačný národný cieľ zníženia energetickej chudoby. Dotknuté členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedú politiky a opatrenia na riešenie energetickej chudoby, ak sa u nich vyskytuje, vrátane opatrení v oblasti sociálnej politiky a iných príslušných národných programov.

4.   Každý členský štát sprístupní verejnosti svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán predložený Komisii podľa tohto článku.

5.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom zmeniť časť 1 oddiel A body 2.1.1 a 3.1.1 a oddiel B body 4.1 a 4.2.1 a časť 2 bod 3 prílohy I, aby sa prispôsobili zmenám rámca politiky Únie v oblasti klímy a energetiky, ktoré priamo a konkrétne súvisia s príspevkami Únie v zmysle dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

Článok 4

Národné zámery, ciele a príspevky pre päť rozmerov energetickej únie

Každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne stanoví tieto hlavné zámery, ciele a príspevky, ako sa uvádza v bode 2 oddielu A prílohy I:

| a) | pokiaľ ide o rozmer „dekarbonizácia“:






  1. | vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie:






  i) | záväzný národný cieľ členského štátu týkajúci sa emisií skleníkových plynov a ročné záväzné národné limity podľa nariadenia (EÚ) 2018/842; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pokiaľ ide o rozmer „dekarbonizácia“:

1.

vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie:

i)

záväzný národný cieľ členského štátu týkajúci sa emisií skleníkových plynov a ročné záväzné národné limity podľa nariadenia (EÚ) 2018/842;

| ii) | záväzky členského štátu podľa nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

ii)

záväzky členského štátu podľa nariadenia (EÚ) 2018/841;

| iii) | ak je to uplatniteľné a v záujme splnenia zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou, ďalšie zámery a ciele vrátane sektorových cieľov a cieľov v oblasti adaptácie; |
| --- | --- |

iii)

ak je to uplatniteľné a v záujme splnenia zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou, ďalšie zámery a ciele vrátane sektorových cieľov a cieľov v oblasti adaptácie;

| 2. | vzhľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov:
  na účely dosiahnutia záväzného cieľa Únie, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavoval v roku 2030 aspoň 32 %, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, príspevok k tomuto cieľu z hľadiska podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Do roku 2022 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 18 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2025 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 43 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2027 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 65 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030.
  Do roku 2030 dosiahne orientačná trajektória aspoň plánovaný príspevok členského štátu. Ak členský štát očakáva, že prekročí svoj záväzný národný cieľ na rok 2020, môže jeho orientačná trajektória začínať na úrovni, ktorej dosiahnutie sa predpokladá. Orientačné trajektórie členských štátov spolu dosiahnu referenčné body Únie v rokoch 2022, 2025 a 2027, ako aj záväzný cieľ Únie tak, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 %. Členský štát môže nezávisle od svojho príspevku k cieľu Únie a svojej orientačnej trajektórie na účely tohto nariadenia uviesť vyššie ambície na účely vnútroštátnej politiky; |
| --- | --- |

2.

vzhľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov:

na účely dosiahnutia záväzného cieľa Únie, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavoval v roku 2030 aspoň 32 %, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, príspevok k tomuto cieľu z hľadiska podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Do roku 2022 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 18 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2025 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 43 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2027 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 65 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030.

Do roku 2030 dosiahne orientačná trajektória aspoň plánovaný príspevok členského štátu. Ak členský štát očakáva, že prekročí svoj záväzný národný cieľ na rok 2020, môže jeho orientačná trajektória začínať na úrovni, ktorej dosiahnutie sa predpokladá. Orientačné trajektórie členských štátov spolu dosiahnu referenčné body Únie v rokoch 2022, 2025 a 2027, ako aj záväzný cieľ Únie tak, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 %. Členský štát môže nezávisle od svojho príspevku k cieľu Únie a svojej orientačnej trajektórie na účely tohto nariadenia uviesť vyššie ambície na účely vnútroštátnej politiky;

| b) | pokiaľ ide o rozmer „energetická efektívnosť“:






  1. | orientačný národný príspevok v oblasti energetickej efektívnosti k dosiahnutiu cieľov energetickej efektívnosti Únie aspoň na úrovni 32,5 % v roku 2030, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 a článku 3 ods. 5 smernice 2012/27/EÚ, na základe primárnej alebo konečnej energetickej spotreby, alebo na základe úspor primárnej alebo konečnej energie alebo na základe energetickej náročnosti.
  Členské štáty vyjadrujú svoj príspevok ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2020 a ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Vysvetlia svoju východiskovú metodiku a použité prevodné koeficienty; |
| --- | --- | --- |

b)

pokiaľ ide o rozmer „energetická efektívnosť“:

1.

orientačný národný príspevok v oblasti energetickej efektívnosti k dosiahnutiu cieľov energetickej efektívnosti Únie aspoň na úrovni 32,5 % v roku 2030, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 a článku 3 ods. 5 smernice 2012/27/EÚ, na základe primárnej alebo konečnej energetickej spotreby, alebo na základe úspor primárnej alebo konečnej energie alebo na základe energetickej náročnosti.

Členské štáty vyjadrujú svoj príspevok ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2020 a ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Vysvetlia svoju východiskovú metodiku a použité prevodné koeficienty;

| 2. | kumulatívny objem úspor konečného využitia energie, ktorý sa má dosiahnuť za obdobie rokov 2021 až 2030 podľa článku 7 ods. 1 písm. b) o povinných úsporách energie podľa smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

2.

kumulatívny objem úspor konečného využitia energie, ktorý sa má dosiahnuť za obdobie rokov 2021 až 2030 podľa článku 7 ods. 1 písm. b) o povinných úsporách energie podľa smernice 2012/27/EÚ;

| 3. | orientačné míľniky dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, tak verejných, ako aj súkromných, plán s merateľnými ukazovateľmi pokroku na vnútroštátnej úrovni, odhad očakávaných úspor energie založený na dôkazoch a širšie prínosy, ako aj príspevky k cieľom Únie v oblasti energetickej efektívnosti podľa smernice 2012/27/EÚ v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

3.

orientačné míľniky dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, tak verejných, ako aj súkromných, plán s merateľnými ukazovateľmi pokroku na vnútroštátnej úrovni, odhad očakávaných úspor energie založený na dôkazoch a širšie prínosy, ako aj príspevky k cieľom Únie v oblasti energetickej efektívnosti podľa smernice 2012/27/EÚ v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;

| 4. | celková podlahová plocha, ktorá sa má obnoviť, alebo zodpovedajúce ročné úspory energie, ktoré sa majú dosiahnuť, v období rokov 2021 až 2030 podľa článku 5 smernice 2012/27/EÚ, ktorý sa týka vzorovej úlohy budov verejných subjektov; |
| --- | --- |

4.

celková podlahová plocha, ktorá sa má obnoviť, alebo zodpovedajúce ročné úspory energie, ktoré sa majú dosiahnuť, v období rokov 2021 až 2030 podľa článku 5 smernice 2012/27/EÚ, ktorý sa týka vzorovej úlohy budov verejných subjektov;

| c) | pokiaľ ide o rozmer „energetická bezpečnosť“:






  1. | národné zámery týkajúce sa:






  — | zvýšenia diverzifikácie zdrojov energie a dodávok z tretích krajín, ktorých účelom môže byť zníženie závislosti od dovozu energie, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

pokiaľ ide o rozmer „energetická bezpečnosť“:

1.

národné zámery týkajúce sa:

—

zvýšenia diverzifikácie zdrojov energie a dodávok z tretích krajín, ktorých účelom môže byť zníženie závislosti od dovozu energie,

| — | zvýšenia flexibility národného energetického systému a |
| --- | --- |

—

zvýšenia flexibility národného energetického systému a

| — | riešenia obmedzených alebo prerušených dodávok z určitého energetického zdroja na účely zlepšenia odolnosti regionálnych a národných energetických systémov vrátane harmonogramu dosahovania zámerov; |
| --- | --- |

—

riešenia obmedzených alebo prerušených dodávok z určitého energetického zdroja na účely zlepšenia odolnosti regionálnych a národných energetických systémov vrátane harmonogramu dosahovania zámerov;

| d) | pokiaľ ide o rozmer „vnútorný trh s energiou“:






  1. | miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni aspoň 15 % so stratégiou, v rámci ktorej sa úroveň počínajúc rokom 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti na rok 2020 vo výške 10 % a ukazovateľov naliehavosti opatrení na základe cenového rozdielu na veľkoobchodnom trhu, nominálnej prenosovej kapacity prepojovacích vedení vo vzťahu k špičkovému odberu a inštalovanej kapacity na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov ako sa uvádza v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I. V súvislosti s každým novým prepojovacím vedením sa vykoná sociálno-ekonomická a environmentálna analýza nákladov a prínosov, pričom sa prepojovacie vedenie zrealizuje len vtedy, ak jeho potenciálne prínosy prevažujú nad nákladmi; |
| --- | --- | --- |

d)

pokiaľ ide o rozmer „vnútorný trh s energiou“:

1.

miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni aspoň 15 % so stratégiou, v rámci ktorej sa úroveň počínajúc rokom 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti na rok 2020 vo výške 10 % a ukazovateľov naliehavosti opatrení na základe cenového rozdielu na veľkoobchodnom trhu, nominálnej prenosovej kapacity prepojovacích vedení vo vzťahu k špičkovému odberu a inštalovanej kapacity na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov ako sa uvádza v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I. V súvislosti s každým novým prepojovacím vedením sa vykoná sociálno-ekonomická a environmentálna analýza nákladov a prínosov, pričom sa prepojovacie vedenie zrealizuje len vtedy, ak jeho potenciálne prínosy prevažujú nad nákladmi;

| 2. | kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie; |
| --- | --- |

2.

kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie;

| 3. | národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, ako napríklad: zvýšenie pružnosti systému, najmä prostredníctvom politík a opatrení súvisiacich s vývojom trhovej ceny v súlade s uplatniteľným právom; integrácia a prepojenie trhov zamerané na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia a cenové signály v reálnom čase vrátane časového rámca na dosiahnutie zámerov a ďalších národných zámerov týkajúcich sa vnútorného trhu s energiou, ako sa stanovuje v bode 2.4.3 oddielu A časti 1 prílohy I; |
| --- | --- |

3.

národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, ako napríklad: zvýšenie pružnosti systému, najmä prostredníctvom politík a opatrení súvisiacich s vývojom trhovej ceny v súlade s uplatniteľným právom; integrácia a prepojenie trhov zamerané na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia a cenové signály v reálnom čase vrátane časového rámca na dosiahnutie zámerov a ďalších národných zámerov týkajúcich sa vnútorného trhu s energiou, ako sa stanovuje v bode 2.4.3 oddielu A časti 1 prílohy I;

| e) | pokiaľ ide o rozmer výskum, inovácia a konkurencieschopnosť:






  1. | národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, v prípade potreby vrátane harmonogramu dosahovania zámerov; zohľadnenie priorít stratégie energetickej únie a podľa potreby SET plánu. Pri stanovovaní svojich zámerov, cieľov a príspevkov môže členský štát vychádzať z existujúcich národných stratégií alebo plánov, ktoré sú v súlade s právom Únie; |
| --- | --- | --- |

e)

pokiaľ ide o rozmer výskum, inovácia a konkurencieschopnosť:

1.

národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, v prípade potreby vrátane harmonogramu dosahovania zámerov; zohľadnenie priorít stratégie energetickej únie a podľa potreby SET plánu. Pri stanovovaní svojich zámerov, cieľov a príspevkov môže členský štát vychádzať z existujúcich národných stratégií alebo plánov, ktoré sú v súlade s právom Únie;

| 2. | národné zámery do roku 2050, ak sú k dispozícii, súvisiace s podporou technológií čistej energie. |
| --- | --- |

2.

národné zámery do roku 2050, ak sú k dispozícii, súvisiace s podporou technológií čistej energie.

Článok 5

Proces stanovenia príspevku členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

1.   Každý členský štát pri stanovovaní svojho prínosu k podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 a poslednom roku obdobia, na ktoré sa vzťahujú následné národné plány, podľa článku 4 písm. a) bodu 2 zohľadní všetky tieto skutočnosti:

| a) | opatrenia stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

opatrenia stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001;

| b) | opatrenia prijaté na dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti prijaté podľa smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

b)

opatrenia prijaté na dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti prijaté podľa smernice 2012/27/EÚ;

| c) | akékoľvek ďalšie existujúce opatrenia na podporu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte, a prípadne na úrovni Únie; |
| --- | --- |

c)

akékoľvek ďalšie existujúce opatrenia na podporu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte, a prípadne na úrovni Únie;

| d) | záväzný národný cieľ na rok 2020 podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe uvedený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

d)

záväzný národný cieľ na rok 2020 podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe uvedený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001;

| e) | všetky relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, napríklad:






  i) | spravodlivé rozdelenie využitia v celej Únii; |
| --- | --- | --- |

e)

všetky relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, napríklad:

i)

spravodlivé rozdelenie využitia v celej Únii;

| ii) | hospodárske podmienky a potenciál vrátane HDP na obyvateľa; |
| --- | --- |

ii)

hospodárske podmienky a potenciál vrátane HDP na obyvateľa;

| iii) | potenciál pre nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

iii)

potenciál pre nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov;

| iv) | zemepisné, environmentálne a prírodné obmedzenia vrátane obmedzení neprepojených oblastí a regiónov; |
| --- | --- |

iv)

zemepisné, environmentálne a prírodné obmedzenia vrátane obmedzení neprepojených oblastí a regiónov;

| v) | úroveň elektrického prepojenia medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

v)

úroveň elektrického prepojenia medzi členskými štátmi;

| vi) | ďalšie relevantné okolnosti, najmä včasné úsilie. |
| --- | --- |

vi)

ďalšie relevantné okolnosti, najmä včasné úsilie.

V súvislosti s prvým pododsekom písm. e) každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie, ktoré relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov zohľadnil.

2.   Členské štáty kolektívne zabezpečia, aby súčet ich príspevkov dosiahol do roku 2030 aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe na úrovni Únie.

Článok 6

Proces stanovenia príspevku členských štátov v oblasti energetickej efektívnosti

1.   Vo svojom orientačnom národnom príspevku energetickej efektívnosti na rok 2030 a pre posledný rok obdobia, na ktoré sa vzťahujú následné národné plány podľa článku 4 písm. b) bodu 1, každý členský štát zohľadní, že v súlade s článkom 3 smernice 2012/27/EÚ energetická spotreba v Únii v roku 2020 nepresiahne 1 483 Mtoe primárnej energie alebo 1 086 Mtoe konečnej energie a energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahne 1 273 Mtoe primárnej energie a/alebo 956 Mtoe konečnej energie.

Každý členský štát okrem toho zohľadní:

| a) | opatrenia stanovené v smernici 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

a)

opatrenia stanovené v smernici 2012/27/EÚ;

| b) | ďalšie opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členskom štáte a na úrovni Únie. |
| --- | --- |

b)

ďalšie opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členskom štáte a na úrovni Únie.

2.   Každý členský štát vo svojom príspevku uvedenom v odseku 1 môže zohľadniť vnútroštátne okolnosti, ktoré majú vplyv na primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ako napríklad:

| a) | zvyšný potenciál nákladovo efektívnych úspor energie; |
| --- | --- |

a)

zvyšný potenciál nákladovo efektívnych úspor energie;

| b) | vývoj a projekciu hrubého domáceho produktu; |
| --- | --- |

b)

vývoj a projekciu hrubého domáceho produktu;

| c) | zmeny v dovoze a vývoze energie; |
| --- | --- |

c)

zmeny v dovoze a vývoze energie;

| d) | zmeny v energetickom mixe a vývoj zachytávania a ukladania uhlíka a |
| --- | --- |

d)

zmeny v energetickom mixe a vývoj zachytávania a ukladania uhlíka a

| e) | včasné opatrenia. |
| --- | --- |

e)

včasné opatrenia.

Vzhľadom na prvý pododsek každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie, ktoré z relevantných okolností ovplyvňujúcich primárnu a konečnú energetickú spotrebu zohľadnil, ak také okolnosti existujú.

Článok 7

Vnútroštátne politiky a opatrenia pre každý z piatich rozmerov energetickej únie

Členské štáty v súlade s prílohou I opíšu vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch hlavné existujúce a plánované politiky a opatrenia predovšetkým na dosiahnutie zámerov stanovených v národnom pláne vrátane prípadných opatrení na zabezpečenie regionálnej spolupráce a primeraného financovania na národnej a regionálnej úrovni vrátane mobilizácie programov a nástrojov Únie.

Členské štáty poskytujú všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v národnom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície.

Článok 8

Analytický základ integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1.   Členské štáty opíšu v súlade so štruktúrou a formátom uvedeným v prílohe I súčasnú situáciu každého z piatich rozmerov energetickej únie vrátane energetického systému a emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania v čase predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo na základe najnovších dostupných informácií. Členské štáty takisto stanovia a opíšu projekcie každého z piatich rozmerov energetickej únie aspoň na dobu trvania uvedeného plánu, ktoré majú vyplynúť z existujúcich politík a opatrení. Členské štáty sa usilujú pre týchto päť rozmerov opísať dodatočné dlhodobejšie perspektívy presahujúce dobu trvania integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ak je to relevantné a možné.

2.   Členské štáty opíšu vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch svoje hodnotenie na vnútroštátnej a prípadne regionálnej úrovni, pokiaľ ide o:

| a) | vplyvy na rozvoj energetického systému a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie počas doby trvania plánu a počas nasledujúcich 10 rokov po poslednom roku, na ktorý sa plán vzťahuje, v rámci plánovaných politík a opatrení alebo súborov opatrení vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

vplyvy na rozvoj energetického systému a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie počas doby trvania plánu a počas nasledujúcich 10 rokov po poslednom roku, na ktorý sa plán vzťahuje, v rámci plánovaných politík a opatrení alebo súborov opatrení vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1;

| b) | makroekonomický dopad, a v uskutočniteľnom rozsahu dopad v zdravotnej, environmentálnej, zručnostnej a sociálnej oblasti, ktorý budú mať plánované politiky a opatrenia alebo súbory opatrení uvedené v článku 7 a ďalej špecifikované v prílohe I na prvé desaťročné obdobie aspoň do roku 2030, vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1 tohto článku. Metodika použitá na posúdenie týchto dopadov sa zverejní; |
| --- | --- |

b)

makroekonomický dopad, a v uskutočniteľnom rozsahu dopad v zdravotnej, environmentálnej, zručnostnej a sociálnej oblasti, ktorý budú mať plánované politiky a opatrenia alebo súbory opatrení uvedené v článku 7 a ďalej špecifikované v prílohe I na prvé desaťročné obdobie aspoň do roku 2030, vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1 tohto článku. Metodika použitá na posúdenie týchto dopadov sa zverejní;

| c) | interakcie medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení v rámci politického rozmeru a medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení rôznych rozmerov v prvom desaťročnom období aspoň do roku 2030. Projekcie týkajúce sa bezpečnosti dodávok, infraštruktúry a integrácie trhov musia byť spojené s robustnými scenármi energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

c)

interakcie medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení v rámci politického rozmeru a medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení rôznych rozmerov v prvom desaťročnom období aspoň do roku 2030. Projekcie týkajúce sa bezpečnosti dodávok, infraštruktúry a integrácie trhov musia byť spojené s robustnými scenármi energetickej efektívnosti;

| d) | spôsob, akým majú existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prilákať investície potrebné na ich vykonávanie. |
| --- | --- |

d)

spôsob, akým majú existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prilákať investície potrebné na ich vykonávanie.

3.   Členské štáty sprístupnia verejnosti komplexné informácie o predpokladoch, parametroch a metodikách používaných pre konečné scenáre a projekcie, pričom zohľadnia štatistické obmedzenia, citlivé obchodné údaje a zabezpečia súlad s pravidlami ochrany údajov.

Článok 9

Návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1.   Každý členský štát do 31. decembra 2018 a následne do 1. januára 2028 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I.

2.   Komisia posúdi návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov a môže vydať špecifické odporúčania pre jednotlivé členské štáty v súlade s článkom 34, a to najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím lehoty na predloženie týchto integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Uvedené odporúčania sa môžu zamerať najmä na:

| a) | úroveň ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úroveň prepojenosti elektrických sietí, ktoré má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030, ako sa uvádza v článku 4 písm. d), pričom sa náležite zohľadnia relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej spotreby, ktoré uviedol dotknutý členský štát v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ako aj ukazovatele naliehavosti opatrení v prípade prepojenosti v zmysle bodu 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I; |
| --- | --- |

a)

úroveň ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úroveň prepojenosti elektrických sietí, ktoré má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030, ako sa uvádza v článku 4 písm. d), pričom sa náležite zohľadnia relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej spotreby, ktoré uviedol dotknutý členský štát v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ako aj ukazovatele naliehavosti opatrení v prípade prepojenosti v zmysle bodu 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I;

| b) | politiky a opatrenia týkajúce sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; |
| --- | --- |

b)

politiky a opatrenia týkajúce sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom;

| c) | všetky ďalšie politiky a opatrenia, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; |
| --- | --- |

c)

všetky ďalšie politiky a opatrenia, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch;

| d) | interakcie a konzistentnosť existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie. |
| --- | --- |

d)

interakcie a konzistentnosť existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

3.   Každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne náležite zohľadní všetky odporúčania Komisie. Ak dotknutý členský štát nezohľadní odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, uvedie a zverejní svoje dôvody.

4.   V kontexte verejnej konzultácie podľa článku 10 každý členský štát sprístupní verejnosti svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

Článok 10

Verejná konzultácia

Bez toho, aby boli dotknuté iné požiadavky práva Únie, každý členský štát zabezpečí, aby sa verejnosti včas poskytli reálne možnosti zúčastňovať na príprave návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, na príprave konečného plánu dostatočne včas ešte pred jeho prijatím, ako aj na príprave dlhodobých stratégií uvedených v článku 15. Každý členský štát pripojí k takto predloženým dokumentom Komisii zhrnutie názorov verejnosti alebo predbežných názorov. Pokiaľ sa uplatňuje smernica 2001/42/ES, vychádza sa z toho, že konzultácie o návrhu uskutočnené v súlade s uvedenou smernicou spĺňajú povinnosti týkajúce sa verejných konzultácií podľa tohto nariadenia.

Každý členský štát zabezpečí, aby bola verejnosť informovaná. Každý členský štát stanoví primerané harmonogramy, ktoré poskytnú dostatočný čas na informovanie verejnosti, jej účasť a vyjadrenie jej názorov.

Každý členské štát pri vykonávaní tohto článku obmedzí administratívnu zložitosť.

Článok 11

Viacúrovňový dialóg v oblasti klímy a energetiky

Každý členský štát, pokiaľ ešte nemá štruktúru, ktorá slúži rovnakému účelu, zavedie viacúrovňový dialóg v oblasti klímy a energetiky podľa vnútroštátnych pravidiel, v rámci ktorého budú môcť miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, podnikateľská obec, investori a iné príslušné zainteresované strany a široká verejnosť aktívne spolupracovať a diskutovať o rôznych scenároch plánovaných pre politiky v oblasti energetiky a klímy, a to aj z dlhodobého hľadiska, a vyhodnocovať pokrok. V rámci tohto dialógu bude možné diskutovať o integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

Článok 12

Regionálna spolupráca

1.   Členské štáty navzájom spolupracujú na účinnom plnení zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, pričom zohľadňujú všetky už existujúce a potenciálne formy regionálnej spolupráce.

2.   Každý členský štát v dostatočnom predstihu pred predložením svojho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Komisii podľa článku 9 ods. 1, a pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, pri príprave konečného plánu dostatočne včas pred jeho prijatím identifikuje príležitosti pre regionálnu spoluprácu a konzultuje so susednými členskými štátmi, a to aj na regionálnych fórach spolupráce. Členský štát, ktorý vytvára plán, môže, ak to uzná za vhodné, viesť konzultácie s inými členskými štátmi alebo tretími krajinami, ktoré o to prejavia záujem. Ostrovné členské štáty bez energetického prepojenia na iné členské štáty uskutočnia tieto konzultácie so susednými členskými štátmi, s ktorými majú námorné hranice. Konzultované členské štáty by mali dostať primeraný čas na odpoveď. Každý členský štát vo svojom návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, a pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, vo svojom konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie aspoň predbežné výsledky takýchto regionálnych konzultácií, a v prípade potreby aj to, ako zohľadnil pripomienky konzultovaných členských štátov alebo tretích krajín.

3.   Členské štáty sa môžu zapojiť do dobrovoľného spoločného navrhovania častí svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku, a to aj na fórach regionálnej spolupráce. Ak tak urobia, výsledok nahradí zodpovedajúce časti ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku. Na žiadosť dvoch alebo viacerých členských štátov je Komisia pri tomto postupe nápomocná.

4.   S cieľom uľahčiť integráciu trhu a nákladovo efektívne politiky a opatrenia predložia členské štáty v období medzi termínom na predloženie svojich návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov a termínom na predloženie svojich konečných plánov príslušné časti svojho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu na príslušných fórach regionálnej spolupráce s cieľom ich finalizácie. Komisia je v prípade potreby pri takejto spolupráci a konzultácii medzi členskými štátmi nápomocná a v prípade, že identifikuje možnosti ďalšej regionálnej spolupráce, môže poskytnúť členským štátom orientačné usmernenie s cieľom uľahčiť účinnú spoluprácu a proces konzultácií.

5.   Členské štáty vo svojich konečných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch zvážia pripomienky iných členských štátov podľa odsekov 2 a 3 a v týchto plánoch vysvetlia, ako boli tieto pripomienky zvážené.

6.   Členské štáty na účely uvedené v odseku 1 pri vykonávaní relevantných politík a opatrení svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov naďalej spolupracujú na regionálnej úrovni, a prípadne na fórach regionálnej spolupráce.

7.   Členské štáty sa zároveň môžu usilovať o spoluprácu so signatármi Energetického spoločenstva a s tretími krajinami, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru.

8.   V rozsahu, v akom sa uplatňujú ustanovenia smernice 2001/42/ES, sa cezhraničné konzultácie o návrhu uskutočnené v súlade s článkom 7 uvedenej smernice považujú za dostatočné z hľadiska splnenia povinností v oblasti regionálnej spolupráce podľa tohto nariadenia za predpokladu, že sú splnené požiadavky tohto článku.

Článok 13

Posúdenie integrovaných národných energetických a klimatických plánov

Na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií oznámených podľa článkov 3 a 14 Komisia posudzuje najmä, či:

| a) | zámery, ciele a príspevky sú dostatočné na kolektívne dosahovanie zámerov energetickej únie a v prvom desaťročnom období najmä cieľov rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030; |
| --- | --- |

a)

zámery, ciele a príspevky sú dostatočné na kolektívne dosahovanie zámerov energetickej únie a v prvom desaťročnom období najmä cieľov rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030;

| b) | plány spĺňajú požiadavky článkov 3 až 12 a členské štáty náležite zohľadnili odporúčania Komisie vydané podľa článku 34. |
| --- | --- |

b)

plány spĺňajú požiadavky článkov 3 až 12 a členské štáty náležite zohľadnili odporúčania Komisie vydané podľa článku 34.

Článok 14

Aktualizácia integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1.   Do 30. júna 2023 a následne do 1. januára 2033 a potom každých 10 rokov každý členský štát predloží Komisii návrh aktualizácie posledného oznámeného integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo Komisiu informuje o dôvodoch, prečo nepovažuje za potrebné plán aktualizovať.

2.   Do 30. júna 2024 a následne do 1. januára 2034 a potom každých 10 rokov každý členský štát predloží Komisii aktualizáciu svojho posledného oznámeného integrovaného národného energetického a klimatického plánu, okrem prípadu, ak Komisiu informoval o dôvodoch, prečo v zmysle odseku 1 nepovažuje za potrebné plán aktualizovať.

3.   V aktualizácii uvedenej v odseku 2 každý členský štát upraví svoj národný zámer, cieľ alebo príspevok týkajúci sa ktorýchkoľvek kvantifikovaných zámerov, cieľov alebo príspevkov Únie podľa článku 4 písm. a) bodu 1 tak, aby odrážal vyššiu ambíciu v porovnaní s ambíciou uvedenou v jeho poslednom oznámenom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne. V aktualizácii uvedenej v odseku 2 každý členský štát upraví svoj národný zámer, cieľ alebo príspevok týkajúci sa ktorýchkoľvek kvantifikovaných zámerov, cieľov alebo príspevkov Únie podľa článku 4 písm. a) bodu 2 a písm. b) iba tak, aby odrážal rovnakú alebo vyššiu ambíciu v porovnaní s ambíciou uvedenou v jeho poslednom oznámenom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne.

4.   Členské štáty sa usilujú, aby vo svojom aktualizovanom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne zmiernili akékoľvek nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, ktoré sa prejavia ako súčasť integrovaného nahlasovania podľa článkov 17 až 25.

5.   Členské štáty vo svojich aktualizáciách uvedených v odseku 2 zohľadnia najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra, ako aj záväzky vyplývajúce z Parížskej dohody.

6.   Postupy uvedené v článku 9 ods. 2 a článkoch 10 a 12 sa uplatňujú na prípravu a posudzovanie aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov.

7.   Týmto článkom nie je dotknuté právo členských štátov kedykoľvek vykonať zmeny a úpravy vnútroštátnych politík, ktoré sú stanovené alebo sa na ne odkazuje v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, za predpokladu, že takéto zmeny a úpravy budú zahrnuté do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku.

KAPITOLA 3

Dlhodobé stratégie

Článok 15

Dlhodobé stratégie

1.   Každý členský štát do 1. januára 2020 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii svoju dlhodobú stratégiu s perspektívou aspoň 30 rokov. Členské štáty by mali v prípade potreby uvedené stratégie aktualizovať každých päť rokov.

2.   V snahe dosiahnuť celkové ciele v oblasti klímy podľa odseku 3 prijme Komisia do 1. apríla 2019 návrh dlhodobej stratégie Únie na zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, pričom zohľadní návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov. Súčasťou dlhodobej stratégie podľa tohto odseku je analýza, ktorá zahŕňa aspoň:

| a) | rôzne scenáre pre príspevok Únie k cieľom stanoveným v odseku 3, okrem iného scenár na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a potom negatívnych emisií; |
| --- | --- |

a)

rôzne scenáre pre príspevok Únie k cieľom stanoveným v odseku 3, okrem iného scenár na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a potom negatívnych emisií;

| b) | dôsledky scenárov uvedených v písmene a) na zostávajúci globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie s cieľom vytvoriť základ pre diskusiu o nákladovej efektívnosti, účinnosti a spravodlivosti znižovania emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

b)

dôsledky scenárov uvedených v písmene a) na zostávajúci globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie s cieľom vytvoriť základ pre diskusiu o nákladovej efektívnosti, účinnosti a spravodlivosti znižovania emisií skleníkových plynov.

3.   Dlhodobé stratégie členských štátov a Únie prispievajú k:

| a) | plneniu záväzkov Únie a členských štátov v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody znížiť antropogénne emisie skleníkových plynov a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi a podporovať zvýšenú sekvestráciu uhlíka; |
| --- | --- |

a)

plneniu záväzkov Únie a členských štátov v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody znížiť antropogénne emisie skleníkových plynov a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi a podporovať zvýšenú sekvestráciu uhlíka;

| b) | splneniu cieľa Parížskej dohody, ktorým je udržanie nárastu priemernej globálnej teploty pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvyšovania teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou; |
| --- | --- |

b)

splneniu cieľa Parížskej dohody, ktorým je udržanie nárastu priemernej globálnej teploty pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvyšovania teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou;

| c) | dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom Únie v kontexte potrebných znížení podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC - Intergovernmental Panel on Climate Change) znížiť emisie skleníkových plynov Únie nákladovo efektívnym spôsobom a posilniť ich odstraňovanie záchytmi pri dosahovaní teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak, aby sa v Únii čo najskôr dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovaním záchytmi a potom podľa možnosti dosiahli negatívne emisie; |
| --- | --- |

c)

dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom Únie v kontexte potrebných znížení podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC - Intergovernmental Panel on Climate Change) znížiť emisie skleníkových plynov Únie nákladovo efektívnym spôsobom a posilniť ich odstraňovanie záchytmi pri dosahovaní teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak, aby sa v Únii čo najskôr dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovaním záchytmi a potom podľa možnosti dosiahli negatívne emisie;

| d) | energeticky vysokoúčinnému systému založenému na obnoviteľných zdrojoch energie v Únii. |
| --- | --- |

d)

energeticky vysokoúčinnému systému založenému na obnoviteľných zdrojoch energie v Únii.

4.   Dlhodobé stratégie členských štátov by mali obsahovať prvky stanovené v prílohe IV. Okrem toho dlhodobé stratégie členských štátov a Únie zahŕňajú:

| a) | celkové zníženie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania záchytmi; |
| --- | --- |

a)

celkové zníženie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania záchytmi;

| b) | zníženie emisií a zlepšenie ich odstraňovania v jednotlivých sektoroch vrátane elektrickej energie, v priemysle, doprave, pri vykurovaní a chladení a v sektore budov (obytné budovy a budovy terciárneho sektora), v poľnohospodárstve a vo využívaní odpadu a pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF); |
| --- | --- |

b)

zníženie emisií a zlepšenie ich odstraňovania v jednotlivých sektoroch vrátane elektrickej energie, v priemysle, doprave, pri vykurovaní a chladení a v sektore budov (obytné budovy a budovy terciárneho sektora), v poľnohospodárstve a vo využívaní odpadu a pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF);

| c) | predpokladaný pokrok pri prechode na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov vrátane intenzity skleníkových plynov, intenzity CO2 hrubého domáceho produktu, súvisiace odhady dlhodobých investícií a stratégie pre súvisiaci výskum, vývoj a inováciu; |
| --- | --- |

c)

predpokladaný pokrok pri prechode na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov vrátane intenzity skleníkových plynov, intenzity CO2 hrubého domáceho produktu, súvisiace odhady dlhodobých investícií a stratégie pre súvisiaci výskum, vývoj a inováciu;

| d) | pokiaľ je to uskutočniteľné, očakávaný sociálno-ekonomický dosah opatrení v oblasti dekarbonizácie vrátane, okrem iného, aspektov týkajúcich sa makroekonomického a sociálneho rozvoja, zdravotných rizík a prínosov a ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ je to uskutočniteľné, očakávaný sociálno-ekonomický dosah opatrení v oblasti dekarbonizácie vrátane, okrem iného, aspektov týkajúcich sa makroekonomického a sociálneho rozvoja, zdravotných rizík a prínosov a ochrany životného prostredia;

| e) | odkazy na iné národné dlhodobé ciele, plánovanie a iné politiky a opatrenia a investície. |
| --- | --- |

e)

odkazy na iné národné dlhodobé ciele, plánovanie a iné politiky a opatrenia a investície.

5.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom zmeniť prílohu IV na účely jej prispôsobenia vývoju dlhodobej stratégie Únie alebo rámca politík Únie v oblasti energetiky a klímy, ktoré priamo a konkrétne súvisia s príslušnými rozhodnutiami prijatými na základe dohovoru UNFCCC, a najmä na základe Parížskej dohody.

6.   Integrované národné energetické a klimatické plány musia byť v súlade s dlhodobými stratégiami uvedenými v tomto článku.

7.   Členské štáty a Komisia bezodkladne informujú a sprístupnia verejnosti svoje dlhodobé stratégie a všetky ich aktualizácie, a to aj prostredníctvom e-platformy uvedenej v článku 28. Členské štáty a Komisia zabezpečia sprístupnenie príslušných údajov o konečných výsledkoch verejnosti, pričom zohľadnia citlivé obchodné údaje a súlad s pravidlami ochrany údajov.

8.   Komisia podporuje členské štáty pri príprave ich dlhodobých stratégií poskytovaním informácií o stave príslušných vedeckých poznatkov a možnostiach výmeny poznatkov a najlepších postupov a v prípade potreby aj usmernenia pre členské štáty počas prípravnej a realizačnej fázy ich stratégií.

9.   Komisia posúdi, či sú dlhodobé národné stratégie primerané na kolektívne dosahovanie zámerov a cieľov energetickej únie stanovených v článku 1 a informuje o akýchkoľvek zostávajúcich kolektívnych nedostatkoch.

Článok 16

Strategický plán pre metán

Vzhľadom na vysoký potenciál globálneho otepľovania a relatívne krátku životnosť metánu v atmosfére Komisia s cieľom znížiť krátkodobé a strednodobé vplyvy emisií metánu na emisie skleníkových plynov v Únii zanalyzuje dôsledky pre vykonávanie politík a opatrení. Komisia zváži, zohľadňujúc pritom primerane ciele obehového hospodárstva, možnosti politík pre bezodkladné riešenia emisií metánu a predloží strategický plán Únie pre metán ako neoddeliteľnú súčasť dlhodobej stratégie Únie uvedenej v článku 15.

KAPITOLA 4

Podávanie správ

Oddiel 1

Dvojročné správy o pokroku a nadväzné opatrenia

Článok 17

Integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 26, každý členský štát do 15. marca 2023 a potom každé dva roky podáva Komisii správu o stave vykonávania svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu prostredníctvom integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku vo všetkých piatich rozmeroch energetickej únie.

2.   Integrovaná národná energetická a klimatická správa o pokroku musí obsahovať:

| a) | informácie o dosiahnutom pokroku pri plnení zámerov, cieľov a príspevkov uvedených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj pri financovaní a vykonávaní politík a opatrení potrebných na ich splnenie vrátane skutočných investícií v porovnaní s pôvodnými investičnými predpokladmi; |
| --- | --- |

a)

informácie o dosiahnutom pokroku pri plnení zámerov, cieľov a príspevkov uvedených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj pri financovaní a vykonávaní politík a opatrení potrebných na ich splnenie vrátane skutočných investícií v porovnaní s pôvodnými investičnými predpokladmi;

| b) | v prípade potreby informácie o pokroku pri vytváraní dialógu uvedenom v článku 11; |
| --- | --- |

b)

v prípade potreby informácie o pokroku pri vytváraní dialógu uvedenom v článku 11;

| c) | informácie uvedené v článkoch 20 až 25 a v prípade potreby aktualizované informácie o politikách a opatreniach v súlade s uvedenými článkami; |
| --- | --- |

c)

informácie uvedené v článkoch 20 až 25 a v prípade potreby aktualizované informácie o politikách a opatreniach v súlade s uvedenými článkami;

| d) | informácie o adaptácii v súlade s článkom 4 písm. a) bodom 1; |
| --- | --- |

d)

informácie o adaptácii v súlade s článkom 4 písm. a) bodom 1;

| e) | pokiaľ je to možné, kvantifikáciu vplyvu politík a opatrení v rámci integrovaného národného energetického a klimatického plánu na kvalitu ovzdušia a na emisie látok znečisťujúcich ovzdušie. |
| --- | --- |

e)

pokiaľ je to možné, kvantifikáciu vplyvu politík a opatrení v rámci integrovaného národného energetického a klimatického plánu na kvalitu ovzdušia a na emisie látok znečisťujúcich ovzdušie.

Únia a členské štáty predkladajú dvojročné správy v súlade s rozhodnutím 2/CP.17 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC a národné oznámenia v súlade s článkom 12 dohovoru UNFCCC sekretariátu dohovoru UNFCCC.

3.   Integrovaná národná energetická a klimatická správa o pokroku musí obsahovať informácie obsiahnuté vo výročných správach uvedených v článku 26 ods. 3 a informácie o politikách a opatreniach a o projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi obsiahnutých v správach uvedených v článku 18.

4.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre energetickú úniu uvedený v článku 44 ods. 1 písm. b), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, formátu, technických podrobností a postupu, pokiaľ ide o informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

5.   Frekvencia a rozsah informácií a aktualizácií uvedených v odseku 2 písm. c) musia byť v rovnováhe s potrebou zabezpečiť dostatočnú istotu pre investorov.

6.   Ak Komisia vydala odporúčania podľa článku 32 ods. 1 alebo 2, dotknutý členský štát zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie o politikách a opatreniach, ktoré sa prijali alebo sa majú prijať a vykonávať, s cieľom reagovať na tieto odporúčania. Takéto informácie musia v prípade potreby obsahovať podrobný harmonogram vykonávania.

Ak sa príslušný členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie ani jeho podstatnú časť, svoje rozhodnutie odôvodní.

7.   Členské štáty sprístupnia verejnosti správy predložené Komisii podľa tohto článku.

Článok 18

Integrované podávanie správ o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách

1.   Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každé dva roky podajú Komisii informácie o:

| a) | svojich národných politikách a opatreniach alebo súbore opatrení stanovených v prílohe VI a |
| --- | --- |

a)

svojich národných politikách a opatreniach alebo súbore opatrení stanovených v prílohe VI a

| b) | svojich národných projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (fluórované uhľovodíky a plnofluórované uhľovodíky) uvedených v časti 2 prílohy V. Vo národných projekciách sa zohľadnia všetky politiky a opatrenia prijaté na úrovni Únie a musia zahŕňať informácie stanovené v prílohe VII. |
| --- | --- |

b)

svojich národných projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (fluórované uhľovodíky a plnofluórované uhľovodíky) uvedených v časti 2 prílohy V. Vo národných projekciách sa zohľadnia všetky politiky a opatrenia prijaté na úrovni Únie a musia zahŕňať informácie stanovené v prílohe VII.

2.   Členské štáty nahlasujú najaktuálnejšie projekcie, ktoré majú k dispozícii. Ak členský štát nepredloží do 15. marca každý druhý rok úplné odhady projekcií a Komisia na základe postupov na zabezpečenie kvality alebo kontroly kvality dospeje k záveru, že daný členský štát nemôže vyplniť medzery v odhadoch, Komisia môže po porade s dotknutým členským štátom vypracovať odhady potrebné na zostavenie projekcií Únie.

3.   Členský štát oznámi Komisii všetky významné zmeny informácií nahlasovaných podľa odseku 1 počas prvého roka nahlasovacieho obdobia do 15. marca roka nasledujúceho po roku, v ktorom bola podaná predchádzajúca správa.

4.   Členské štáty sprístupnia verejnosti v elektronickej forme svoje národné projekcie podľa odseku 1, ako aj všetky relevantné posúdenia nákladov a účinkov národných politík a opatrení pri vykonávaní politík Únie, ktoré sú relevantné z hľadiska obmedzenia emisií skleníkových plynov spolu s relevantnými podkladovými technickými správami. Súčasťou týchto projekcií a posúdení by mali byť opisy použitých modelov a metodických prístupov, vymedzenie pojmov a východiskové predpoklady.

Článok 19

Integrované podávanie správ o národných adaptačných opatreniach, finančnej a technologickej podpore poskytovanej rozvojovým krajinám a o príjmoch z aukcií

1.   Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každé dva roky podajú Komisii informácie o svojich národných plánoch a stratégiách týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy, v ktorých uvedú vykonané a plánované opatrenia na uľahčenie adaptácie na zmenu klímy vrátane informácií uvedených v časti 1 prílohy VIII a v súlade s požiadavkami na podávanie správ dohodnutými v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

2.   Členské štáty do 31. júla 2021 a potom každoročne (rok X) podajú Komisii informácie o použití príjmov, ktoré členské štáty získali aukciou kvót podľa článku 10 ods. 1 a článku 3d ods. 1 alebo 2 smernice 2003/87/ES vrátane informácií uvedených v časti 3 prílohy VIII.

3.   Členské štáty do 30. septembra 2021 a potom každoročne (rok X) podajú Komisii informácie o podpore, ktorú poskytujú rozvojovým krajinám, vrátane informácií uvedených v časti 2 prílohy VIII a v súlade s relevantnými požiadavkami na podávanie správ dohodnutými v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

4.   Členské štáty sprístupnia verejnosti správy predložené Komisii podľa tohto článku s výnimkou informácií uvedených v časti 2 písm. b) prílohy VIII.

5.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, formátu a postupov predkladania, ktoré sa týkajú nahlasovania informácií členskými štátmi podľa tohto článku.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

Článok 20

Integrované podávanie správ o energii z obnoviteľných zdrojov

Členské štáty zahrnú do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie:

| a) | o vykonávaní týchto trajektórií a zámerov:






  1. | orientačnej národnej trajektórie celkového podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030; |
| --- | --- | --- |

a)

o vykonávaní týchto trajektórií a zámerov:

1.

orientačnej národnej trajektórie celkového podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030;

| 2. | odhadovaných trajektórií podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy; |
| --- | --- |

2.

odhadovaných trajektórií podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy;

| 3. | odhadovaných trajektórií pri jednotlivých technológiách v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby za každú technológiu a sektor v Mtoe a celkového plánovaného inštalovaného výkonu za každú technológiu a sektor v MW; |
| --- | --- |

3.

odhadovaných trajektórií pri jednotlivých technológiách v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby za každú technológiu a sektor v Mtoe a celkového plánovaného inštalovaného výkonu za každú technológiu a sektor v MW;

| 4. | trajektórií dopytu po bioenergii rozčlenených medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu); v prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt LULUCF; |
| --- | --- |

4.

trajektórií dopytu po bioenergii rozčlenených medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu); v prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt LULUCF;

| 5. | prípadne iných národných trajektórií a zámerov vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové (napríklad podiel elektrickej energie vyrobenej z biomasy bez produkcie tepla, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov), energia získaná z kalov vznikajúcich pri čistení odpadových vôd; |
| --- | --- |

5.

prípadne iných národných trajektórií a zámerov vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové (napríklad podiel elektrickej energie vyrobenej z biomasy bez produkcie tepla, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov), energia získaná z kalov vznikajúcich pri čistení odpadových vôd;

| b) | o vykonávaní týchto politík a opatrení:






  1. | vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie do roku 2030 týkajúcemu sa energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia, vrátane opatrení špecifických pre jednotlivé sektory a technológie s osobitným preskúmaním vykonávania opatrení stanovených v článkoch 23 až 28 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

b)

o vykonávaní týchto politík a opatrení:

1.

vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie do roku 2030 týkajúcemu sa energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia, vrátane opatrení špecifických pre jednotlivé sektory a technológie s osobitným preskúmaním vykonávania opatrení stanovených v článkoch 23 až 28 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 2. | ak sú k dispozícii, osobitných opatrení regionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

2.

ak sú k dispozícii, osobitných opatrení regionálnej spolupráce;

| 3. | bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, osobitných opatrení na poskytovanie finančnej podpory vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy; |
| --- | --- |

3.

bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, osobitných opatrení na poskytovanie finančnej podpory vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy;

| 4. | v prípade potreby posúdenia podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú majú členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

4.

v prípade potreby posúdenia podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú majú členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 5. | osobitných opatrení na splnenie požiadaviek článkov 15 až 18 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

5.

osobitných opatrení na splnenie požiadaviek článkov 15 až 18 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 6. | v prípade potreby osobitných opatrení na posúdenie, stransparentnenie a zníženie potreby nevyhnutnej kapacity, ktorá môže viesť k obmedzeniu energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

6.

v prípade potreby osobitných opatrení na posúdenie, stransparentnenie a zníženie potreby nevyhnutnej kapacity, ktorá môže viesť k obmedzeniu energie z obnoviteľných zdrojov;

| 7. | zhrnutia politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré majú členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

7.

zhrnutia politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré majú členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;

| 8. | opatrení na podporu využívania energie z biomasy, najmä nových zdrojov biomasy s ohľadom na dostupnosť biomasy vrátane udržateľnej biomasy, ako aj opatrenia na udržateľnosť vyrábanej a používanej biomasy; |
| --- | --- |

8.

opatrení na podporu využívania energie z biomasy, najmä nových zdrojov biomasy s ohľadom na dostupnosť biomasy vrátane udržateľnej biomasy, ako aj opatrenia na udržateľnosť vyrábanej a používanej biomasy;

| 9. | zavedených opatrení na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch vykurovania a chladenia a dopravy; |
| --- | --- |

9.

zavedených opatrení na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch vykurovania a chladenia a dopravy;

| 10. | politík a opatrení uľahčujúcich prijímanie dohôd o nákupe elektriny; |
| --- | --- |

10.

politík a opatrení uľahčujúcich prijímanie dohôd o nákupe elektriny;

| c) | ako je uvedené v časti 1 prílohy IX. |
| --- | --- |

c)

ako je uvedené v časti 1 prílohy IX.

Článok 21

Integrované podávanie správ o energetickej efektívnosti

Členské štáty zahrnú do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie:

| a) | o vykonávaní týchto národných trajektórií, zámerov a cieľov:






  1. | orientačnej trajektórii ročnej primárnej a ročnej konečnej energetickej spotreby od roku 2021 do roku 2030 ako vnútroštátnych príspevok úspor energie k dosiahnutiu cieľa na úrovni Únie do roku 2030 vrátane základnej metodiky; |
| --- | --- | --- |

a)

o vykonávaní týchto národných trajektórií, zámerov a cieľov:

1.

orientačnej trajektórii ročnej primárnej a ročnej konečnej energetickej spotreby od roku 2021 do roku 2030 ako vnútroštátnych príspevok úspor energie k dosiahnutiu cieľa na úrovni Únie do roku 2030 vrátane základnej metodiky;

| 2. | orientačných míľnikoch dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, a príspevky k cieľom energetickej efektívnosti Únie podľa smernice 2012/27/EÚ a v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

2.

orientačných míľnikoch dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, a príspevky k cieľom energetickej efektívnosti Únie podľa smernice 2012/27/EÚ a v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;

| 3. | v prípade potreby aktualizácii ďalších národných zámerov uvedených v národnom pláne; |
| --- | --- |

3.

v prípade potreby aktualizácii ďalších národných zámerov uvedených v národnom pláne;

| b) | o implementácii týchto politík a opatrení:






  1. | vykonávaných, prijatých a plánovaných politikách, opatreniach a programoch na dosiahnutie orientačného národného príspevku energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámeroch uvedených v článku 6 vrátane plánovaných opatrení a nástrojov (aj finančnej povahy) na podporu energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynovej a elektrickej infraštruktúry a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti; |
| --- | --- | --- |

b)

o implementácii týchto politík a opatrení:

1.

vykonávaných, prijatých a plánovaných politikách, opatreniach a programoch na dosiahnutie orientačného národného príspevku energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámeroch uvedených v článku 6 vrátane plánovaných opatrení a nástrojov (aj finančnej povahy) na podporu energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynovej a elektrickej infraštruktúry a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti;

| 2. | v prípade potreby trhových nástrojoch, ktoré stimulujú zlepšenia energetickej efektívnosti vrátane, ale nie výlučne, energetických daní, poplatkov a kvót; |
| --- | --- |

2.

v prípade potreby trhových nástrojoch, ktoré stimulujú zlepšenia energetickej efektívnosti vrátane, ale nie výlučne, energetických daní, poplatkov a kvót;

| 3. | národných povinných schémach energetickej efektívnosti a alternatívnych opatreniach podľa článkov 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ a v súlade s prílohou III k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

3.

národných povinných schémach energetickej efektívnosti a alternatívnych opatreniach podľa článkov 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ a v súlade s prílohou III k tomuto nariadeniu;

| 4. | dlhodobých stratégiách pre obnovu v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

4.

dlhodobých stratégiách pre obnovu v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;

| 5. | politikách a opatreniach na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

5.

politikách a opatreniach na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti;

| 6. | v prípade potreby o regionálnej spolupráci v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

6.

v prípade potreby o regionálnej spolupráci v oblasti energetickej efektívnosti;

| 7. | bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby o finančných opatreniach vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti energetickej efektívnosti na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

7.

bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby o finančných opatreniach vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti energetickej efektívnosti na vnútroštátnej úrovni;

| c) | ako je uvedené v časti 2 prílohy IX. |
| --- | --- |

c)

ako je uvedené v časti 2 prílohy IX.

Článok 22

Integrované podávanie správ o energetickej bezpečnosti

Členské štáty zahrnú do integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní:

| a) | národných zámerov týkajúcich sa diverzifikácie zdrojov a dodávok energie; |
| --- | --- |

a)

národných zámerov týkajúcich sa diverzifikácie zdrojov a dodávok energie;

| b) | v prípade potreby národných zámerov vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín; |
| --- | --- |

b)

v prípade potreby národných zámerov vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín;

| c) | národných zámerov týkajúcich sa rozvoja schopnosti riešiť obmedzenú alebo prerušenú dodávku z určitého zdroja energie vrátane plynu a elektrickej energie; |
| --- | --- |

c)

národných zámerov týkajúcich sa rozvoja schopnosti riešiť obmedzenú alebo prerušenú dodávku z určitého zdroja energie vrátane plynu a elektrickej energie;

| d) | národných zámerov vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom využívania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie; |
| --- | --- |

d)

národných zámerov vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom využívania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie;

| e) | vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až d); |
| --- | --- |

e)

vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až d);

| f) | regionálnej spolupráce pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách a) až d); |
| --- | --- |

f)

regionálnej spolupráce pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách a) až d);

| g) | bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

g)

bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni.

Článok 23

Integrované podávanie správ o vnútornom trhu s energiou

1.   Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní týchto zámerov a opatrení:

| a) | úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ elektrického prepojenia do roku 2030 aspoň na úrovni 15 % a ukazovateľov stanovených v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I, ako aj opatreniach na vykonávanie stratégie na dosiahnutie tejto úrovne vrátane opatrení týkajúcich sa udeľovania povolení; |
| --- | --- |

a)

úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ elektrického prepojenia do roku 2030 aspoň na úrovni 15 % a ukazovateľov stanovených v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I, ako aj opatreniach na vykonávanie stratégie na dosiahnutie tejto úrovne vrátane opatrení týkajúcich sa udeľovania povolení;

| b) | kľúčových projektov infraštruktúry prenosu elektriny a prepravy plynu, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie; |
| --- | --- |

b)

kľúčových projektov infraštruktúry prenosu elektriny a prepravy plynu, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie;

| c) | v prípade potreby hlavných projektov plánovaných v oblasti infraštruktúry, iných než projekty spoločného záujmu vrátane projektov infraštruktúry, na ktorých sa zúčastňujú tretie krajiny, a pokiaľ je to uskutočniteľné, všeobecné posúdenie ich zlučiteľnosti so zámermi a cieľmi energetickej únie a príspevkami na tieto zámery a ciele; |
| --- | --- |

c)

v prípade potreby hlavných projektov plánovaných v oblasti infraštruktúry, iných než projekty spoločného záujmu vrátane projektov infraštruktúry, na ktorých sa zúčastňujú tretie krajiny, a pokiaľ je to uskutočniteľné, všeobecné posúdenie ich zlučiteľnosti so zámermi a cieľmi energetickej únie a príspevkami na tieto zámery a ciele;

| d) | národných zámerov vzťahujúcich sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility sústavy, integrácia a prepájanie trhov zameraných na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia, cenové signály v reálnom čase; |
| --- | --- |

d)

národných zámerov vzťahujúcich sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility sústavy, integrácia a prepájanie trhov zameraných na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia, cenové signály v reálnom čase;

| e) | v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzťahujúcich sa na nediskriminačnú účasť na energii z obnoviteľných zdrojoch, reakciu na strane dopytu a uskladňovanie, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou; |
| --- | --- |

e)

v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzťahujúcich sa na nediskriminačnú účasť na energii z obnoviteľných zdrojoch, reakciu na strane dopytu a uskladňovanie, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou;

| f) | v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínosy vlastnej výroby elektrickej a tepelnej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel; |
| --- | --- |

f)

v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínosy vlastnej výroby elektrickej a tepelnej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel;

| g) | opatrení týkajúcich sa zabezpečenia primeranosti elektrickej siete; |
| --- | --- |

g)

opatrení týkajúcich sa zabezpečenia primeranosti elektrickej siete;

| h) | vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až g); |
| --- | --- |

h)

vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až g);

| i) | regionálnej spolupráce pri plnení zámerov a vykonávaní politík uvedených v písmenách a) až h); |
| --- | --- |

i)

regionálnej spolupráce pri plnení zámerov a vykonávaní politík uvedených v písmenách a) až h);

| j) | bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, finančných opatrení na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti vnútorného trhu s energiou, ako aj pre cieľ elektrického prepojenia, ak je to vhodné; |
| --- | --- |

j)

bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, finančných opatrení na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti vnútorného trhu s energiou, ako aj pre cieľ elektrického prepojenia, ak je to vhodné;

| k) | opatrení na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov. |
| --- | --- |

k)

opatrení na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov.

2.   Informácie, ktoré poskytujú členské štáty podľa odseku 1, musia byť v súlade so správou národných regulačných orgánov uvedenou v článku 37 ods. 1 písm. e) smernice 2009/72/ES a článku 41 ods. 1 písm. e) smernice 2009/73/ES a prípadne vychádzať z takejto správy.

Článok 24

Integrované podávanie správ o energetickej chudobe

Ak sa uplatňuje článok 3 ods. 3 písm. d) druhý pododsek, dotknutý členský štát zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku:

| a) | informácie o pokroku v dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností v energetickej chudobe a |
| --- | --- |

a)

informácie o pokroku v dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností v energetickej chudobe a

| b) | kvantitatívne informácie o počte domácností v energetickej chudobe, a ak sú k dispozícii, informácie o politikách a opatreniach na riešenie energetickej chudoby. |
| --- | --- |

b)

kvantitatívne informácie o počte domácností v energetickej chudobe, a ak sú k dispozícii, informácie o politikách a opatreniach na riešenie energetickej chudoby.

Komisia poskytuje údaje oznámené členskými štátmi podľa tohto článku Európskemu stredisku na monitorovanie energetickej chudoby.

Článok 25

Integrované podávanie správ o výskume, inovácii a konkurencieschopnosti

Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní týchto zámerov a opatrení:

| a) | v prípade potreby národných zámerov a politík, ktoré premietajú ciele a politiky SET plánu do vnútroštátneho kontextu; |
| --- | --- |

a)

v prípade potreby národných zámerov a politík, ktoré premietajú ciele a politiky SET plánu do vnútroštátneho kontextu;

| b) | národných zámerov týkajúcich sa celkových verejných, a ak sú k dispozícii, aj súkromných výdavkov na výskum a inováciu v oblasti technológií čistej energie, ako aj nákladov na technológie a rozvoj výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

národných zámerov týkajúcich sa celkových verejných, a ak sú k dispozícii, aj súkromných výdavkov na výskum a inováciu v oblasti technológií čistej energie, ako aj nákladov na technológie a rozvoj výkonnosti;

| c) | v prípade potreby národných zámerov zahŕňajúcich dlhodobé ciele do roku 2050 týkajúce sa zavedenia technológií na dekarbonizáciu priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a prípadne súvisiacej infraštruktúry na prepravu, používanie a ukladanie uhlíka; |
| --- | --- |

c)

v prípade potreby národných zámerov zahŕňajúcich dlhodobé ciele do roku 2050 týkajúce sa zavedenia technológií na dekarbonizáciu priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a prípadne súvisiacej infraštruktúry na prepravu, používanie a ukladanie uhlíka;

| d) | národných zámerov týkajúcich sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá; |
| --- | --- |

d)

národných zámerov týkajúcich sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá;

| e) | vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách b) a c); |
| --- | --- |

e)

vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách b) a c);

| f) | spolupráce s inými členskými štátmi pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách b) až d) vrátane koordinácie politík a opatrení v kontexte SET plánu, ako napríklad zosúladenie výskumných programov a spoločných programov; |
| --- | --- |

f)

spolupráce s inými členskými štátmi pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách b) až d) vrátane koordinácie politík a opatrení v kontexte SET plánu, ako napríklad zosúladenie výskumných programov a spoločných programov;

| g) | v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

g)

v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni.

Oddiel 2

Ročné podávanie správ

Článok 26

Ročné podávanie správ

1.   Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každoročne (rok X) Komisii nahlasujú:

| a) | informácie uvedené v článku 6 ods. 2 smernice 2009/119/ES; |
| --- | --- |

a)

informácie uvedené v článku 6 ods. 2 smernice 2009/119/ES;

| b) | informácie uvedené v bode 3 prílohy IX k smernici 2013/30/EÚ v súlade s článkom 25 uvedenej smernice. |
| --- | --- |

b)

informácie uvedené v bode 3 prílohy IX k smernici 2013/30/EÚ v súlade s článkom 25 uvedenej smernice.

2.   Členské štáty do 31. júla 2021 a potom každoročne (rok X) predkladajú Komisii svoje približné inventúry skleníkových plynov za rok X-1.

Na účely tohto odseku Komisia na základe približných inventúr skleníkových plynov členských štátov alebo, ak niektorý členský štát nezaslal svoje približné inventúry do uvedeného dátumu, na základe vlastných odhadov, každý rok vypracuje približnú inventúru skleníkových plynov v Únii. Komisia sprístupní tieto informácie verejnosti každý rok do 30. septembra.

3.   Členské štáty od roku 2023 stanovia a Komisii do 15. marca každého roku (rok X) nahlásia konečné údaje inventúry skleníkových plynov a každoročne do 15. januára predbežné údaje vrátane informácií o skleníkových plynoch a o inventúre podľa prílohy V. Správa o konečných údajoch inventúry skleníkových plynov musí obsahovať aj úplnú a aktualizovanú národnú inventarizačnú správu. Do troch mesiacov od prijatia správ Komisia sprístupní Výboru pre zmenu klímy uvedenému v článku 44 ods. 1 písm. a) informácie uvedené v časti 1 písm. n) prílohy V.

4.   Členské štáty každoročne do 15. apríla predložia sekretariátu dohovoru UNFCCC národné inventúry obsahujúce informácie predložené Komisii o konečných údajoch inventúry skleníkových plynov v súlade s odsekom 3. Komisia v spolupráci s členskými štátmi každoročne zostaví inventúru skleníkových plynov v Únii a pripraví inventarizačnú správu skleníkových plynov v Únii a každoročne do 15. apríla ich predloží sekretariátu dohovoru UNFCCC.

5.   Členské štáty v rokoch 2027 a 2032 nahlásia Komisii do 15. januára predbežné národné inventarizačné údaje a do 15. marca konečné národné inventarizačné údaje, ktoré pripravili pre príslušné účty LULUCF na účely správ o dodržiavaní záväzkov podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/841.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom:

| a) | zmeniť časť 2 prílohy V prostredníctvom doplnenia alebo vypustenia látok v zozname skleníkových plynov v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody; |
| --- | --- |

a)

zmeniť časť 2 prílohy V prostredníctvom doplnenia alebo vypustenia látok v zozname skleníkových plynov v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody;

| b) | doplniť toto nariadenie prijatím hodnôt potenciálu globálneho otepľovania a určením usmernení pre inventúru, ktoré sa uplatňujú v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody. |
| --- | --- |

b)

doplniť toto nariadenie prijatím hodnôt potenciálu globálneho otepľovania a určením usmernení pre inventúru, ktoré sa uplatňujú v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody.

7.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, technických podrobností, formátu a postupov členských štátov na účely predkladania približných inventúr skleníkových plynov podľa odseku 2 tohto článku, inventúr skleníkových plynov podľa odseku 3 tohto článku a započítaných emisií skleníkových plynov a odstraňovania v súlade s článkami 5 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/841.

Pri navrhovaní takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní harmonogram dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody na monitorovanie a nahlasovanie týchto informácií a príslušné rozhodnutia prijaté orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody s cieľom zabezpečiť, aby Únia ako zmluvná strana dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody dodržiavala svoje povinnosti týkajúce sa podávania správ. V uvedených vykonávacích aktoch sa stanovia aj termíny pre spoluprácu a koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi pri príprave inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

Článok 27

Podávanie správ o cieľoch do roku 2020

Každý členský štát do 30. apríla 2022 predloží Komisii správu o dosiahnutí svojich národných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2020 vytýčených podľa článku 3 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ, v ktorej poskytne informácie stanovené v časti 2 prílohy IX k tomuto nariadeniu, a správu o plnení celkových národných cieľov v oblasti podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020 stanovených v prílohe I k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020, v ktorej poskytnú tieto informácie:

| a) | podiel energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch (elektrická energia, vykurovanie a chladenie a doprava) a celkové podiely energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020; |
| --- | --- |

a)

podiel energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch (elektrická energia, vykurovanie a chladenie a doprava) a celkové podiely energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020;

| b) | opatrenia prijaté s cieľom dosiahnuť národné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 vrátane opatrení týkajúcich sa systémov podpory, potvrdení o pôvode a zjednodušenia administratívnych postupov; |
| --- | --- |

b)

opatrenia prijaté s cieľom dosiahnuť národné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 vrátane opatrení týkajúcich sa systémov podpory, potvrdení o pôvode a zjednodušenia administratívnych postupov;

| c) | podiel energie z biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín na energetickej spotrebe v doprave; |
| --- | --- |

c)

podiel energie z biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín na energetickej spotrebe v doprave;

| d) | podiel energie z biopalív a bioplynu pre dopravu vyrábaných zo surovín, ako aj z iných palív uvedených v časti A prílohy IX k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020 na energetickej spotrebe v doprave. |
| --- | --- |

d)

podiel energie z biopalív a bioplynu pre dopravu vyrábaných zo surovín, ako aj z iných palív uvedených v časti A prílohy IX k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020 na energetickej spotrebe v doprave.

Oddiel 3

Platforma na podávanie správ

Článok 28

E-platforma

1.   Komisia zriadi online platformu (ďalej len „e-platforma“) na uľahčenie komunikácie medzi Komisiou a členskými štátmi, na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a zjednodušenie prístupu verejnosti k informáciám.

2.   Členské štáty využívajú e-platformu na predkladanie správ Komisii podľa tejto kapitoly, keď sa táto stane funkčnou.

3.   E-platforma začne fungovať najneskôr od 1. januára 2020. Komisia použije e-platformu na uľahčenie online prístupu verejnosti k správam podľa tejto kapitoly, ku konečným integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom a k ich aktualizáciám a dlhodobým stratégiám uvedeným v článku 15, pričom zohľadní citlivé obchodné údaje a zabezpečí súlad s pravidlami ochrany údajov.

KAPITOLA 5

Súhrnné posúdenie pokroku a politická reakcia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov Únie –– monitorovanie Komisiou

Článok 29

Posúdenie pokroku

1.   Komisia do 31. októbra 2021 a potom každé dva roky posúdi, najmä na základe integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku, ďalších informácií nahlásených podľa tohto nariadenia, ukazovateľov a európskych štatistík a údajov, ak sú k dispozícii:

| a) | pokrok dosiahnutý na úrovni Únie pri plnení zámerov energetickej únie vrátane prvého desaťročného obdobia, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, najmä na účely zabránenia akýmkoľvek rozdielom, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030; |
| --- | --- |

a)

pokrok dosiahnutý na úrovni Únie pri plnení zámerov energetickej únie vrátane prvého desaťročného obdobia, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, najmä na účely zabránenia akýmkoľvek rozdielom, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030;

| b) | pokrok, ktorý každý členský štát dosiahol pri plnení svojich zámerov, cieľov a príspevkov a vykonávaní politík a opatrení stanovených vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne; |
| --- | --- |

b)

pokrok, ktorý každý členský štát dosiahol pri plnení svojich zámerov, cieľov a príspevkov a vykonávaní politík a opatrení stanovených vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne;

| c) | celkový vplyv leteckej dopravy na celosvetovú klímu vrátane vplyvu iných emisií než emisií alebo účinkov CO2 na základe údajov o emisiách poskytnutých členskými štátmi podľa článku 26 a podľa potreby zlepší toto posúdenie odkazom na vedecký pokrok a údaje z leteckej dopravy; |
| --- | --- |

c)

celkový vplyv leteckej dopravy na celosvetovú klímu vrátane vplyvu iných emisií než emisií alebo účinkov CO2 na základe údajov o emisiách poskytnutých členskými štátmi podľa článku 26 a podľa potreby zlepší toto posúdenie odkazom na vedecký pokrok a údaje z leteckej dopravy;

| d) | celkový vplyv politík a opatrení integrovaných národných energetických a klimatických plánov týkajúcich sa fungovania politických opatrení Únie v oblasti klímy a energetiky; |
| --- | --- |

d)

celkový vplyv politík a opatrení integrovaných národných energetických a klimatických plánov týkajúcich sa fungovania politických opatrení Únie v oblasti klímy a energetiky;

| e) | celkový vplyv politík a opatrení zahrnutých do integrovaných národných energetických a klimatických plánov na fungovanie systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) a na rovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na európskom trhu s uhlíkom. |
| --- | --- |

e)

celkový vplyv politík a opatrení zahrnutých do integrovaných národných energetických a klimatických plánov na fungovanie systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) a na rovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na európskom trhu s uhlíkom.

2.   V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok pri dosahovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe Únie na základe orientačnej trajektórie Únie, ktorá sa začína na 20 % v roku 2020, dosahuje referenčné body aspoň 18 % v roku 2022, 43 % v roku 2025 a 65 % v roku 2027 z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi cieľom Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 a cieľom Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, a v roku 2030 dosahuje cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 vo výške aspoň 32 %.

3.   V oblasti energetickej efektívnosti Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok pri kolektívnom dosahovaní maximálnej energetickej spotreby na úrovni Únie vo výške 1 273 Mtoe primárnej energetickej spotreby a 956 Mtoe konečnej energetickej spotreby v roku 2030 v súlade s článkom 3 ods. 5 smernice 2012/27/EÚ.

Komisia pri svojom posúdení postupuje podľa týchto krokov:

| a) | zohľadní, či bol dosiahnutý míľnik Únie vo výške najviac 1 483 Mtoe primárnej energie a najviac 1 086 Mtoe konečnej energie v roku 2020; |
| --- | --- |

a)

zohľadní, či bol dosiahnutý míľnik Únie vo výške najviac 1 483 Mtoe primárnej energie a najviac 1 086 Mtoe konečnej energie v roku 2020;

| b) | posúdi, či pokrok členských štátov znamená, že Únia ako celok je na správnej ceste k dosiahnutiu úrovne energetickej spotreby v roku 2030, ako sa uvádza v prvom pododseku, pričom zohľadní posúdenie informácií, ktoré členské štáty poskytli vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických správach o pokroku; |
| --- | --- |

b)

posúdi, či pokrok členských štátov znamená, že Únia ako celok je na správnej ceste k dosiahnutiu úrovne energetickej spotreby v roku 2030, ako sa uvádza v prvom pododseku, pričom zohľadní posúdenie informácií, ktoré členské štáty poskytli vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických správach o pokroku;

| c) | využije výsledky modelovacích cvičení budúcich trendov energetickej spotreby na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a využije ďalšie doplnkové analýzy; |
| --- | --- |

c)

využije výsledky modelovacích cvičení budúcich trendov energetickej spotreby na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a využije ďalšie doplnkové analýzy;

| d) | náležite zohľadní relevantné okolnosti ovplyvňujúce primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ktoré členské štáty uvedú vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 6 ods. 2. |
| --- | --- |

d)

náležite zohľadní relevantné okolnosti ovplyvňujúce primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ktoré členské štáty uvedú vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 6 ods. 2.

4.   V oblasti vnútorného trhu s energiou Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok dosiahnutý v súvislosti s úrovňou prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členský štát usiluje dosiahnuť v roku 2030.

5.   Komisia do 31. októbra 2021 a potom každý rok posúdi najmä na základe informácií nahlásených podľa tohto nariadenia, či Únia a jej členské štáty dosiahli dostatočný pokrok pri plnení týchto požiadaviek:

| a) | záväzky podľa článku 4 dohovoru UNFCCC a podľa článku 3 Parížskej dohody, ako sa stanovujú v rozhodnutiach prijatých Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC alebo Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC pôsobiacou ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody; |
| --- | --- |

a)

záväzky podľa článku 4 dohovoru UNFCCC a podľa článku 3 Parížskej dohody, ako sa stanovujú v rozhodnutiach prijatých Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC alebo Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC pôsobiacou ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody;

| b) | povinnosti stanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/842 a v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

b)

povinnosti stanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/842 a v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841;

| c) | zámery stanovené v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch s cieľom dosiahnuť zámery energetickej únie a v prvom desaťročnom období splniť ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. |
| --- | --- |

c)

zámery stanovené v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch s cieľom dosiahnuť zámery energetickej únie a v prvom desaťročnom období splniť ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030.

6.   Komisia by vo svojom posúdení mala vziať do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

7.   Komisia podá správu o svojom posúdení v súlade s týmto článkom ako súčasť správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35.

Článok 30

Nesúlad s nosnými zámermi energetickej únie a s cieľmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/842

1.   Komisia na základe posúdenia podľa článku 29 vydá odporúčania členskému štátu podľa článku 34, ak vývoj politiky v danom členskom štáte vykazuje nesúlad s nosnými zámermi energetickej únie.

2.   Členský štát, ktorý má v úmysle využiť flexibilitu podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2018/842, zahrnie do integrovaného národného energetického a klimatického plánu po získaní tejto informácie úroveň plánovaného použitia a plánované politiky a opatrenia na splnenie požiadaviek stanovených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 na obdobie rokov 2021 až 2030.

Článok 31

Reakcia na nedostatočnú ambíciu integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1.   Ak Komisia na základe svojho posúdenia návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článku 9 alebo svojho posúdenia návrhov aktualizácií konečných plánov podľa článku 14, a ako súčasť iteratívneho procesu dospeje k záveru, že zámery, ciele a príspevky členských štátov nie sú dostatočné na kolektívne dosiahnutie zámerov energetickej únie, a najmä v prvom desaťročnom období, pokiaľ ide o záväzný cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 a cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030, vydá, pokiaľ ide o cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a môže vydať, pokiaľ ide o iné zámery energetickej únie, odporúčania členským štátom, ktorých príspevky považuje za nedostatočné, aby zvýšili svoje ambície s cieľom zabezpečiť dostatočnú úroveň kolektívnej ambície.

2.   Ak sa objaví rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a kolektívnymi príspevkami členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, Komisia založí svoje posúdenie na vzorci stanovenom v prílohe II, ktorý sa zakladá na objektívnych kritériách uvedených v článku 5 ods. 1 prvom pododseku písm. e) bodoch i) až v), pričom náležite zohľadní relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako uvádza členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom.

Ak sa vyskytne rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a súčtom národných príspevkov v oblasti energetickej efektívnosti, Komisia zhodnotí najmä príslušné okolnosti uvedené v článku 6 ods. 2, informácie poskytnuté členskými štátmi v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, výsledky tvorby modelov vo vzťahu k budúcim trendom v energetickej spotrebe a prípadne ďalšie doplnkové analýzy.

Bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tohto článku, a výlučne na účely posúdenia, či sa objaví rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a kolektívnymi príspevkami členských štátov, Komisia vo svojom posúdení predpokladá národný príspevok členských štátov, ktoré nepredložili svoje návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 9 ods. 1.

Komisia zohľadní pri svojom predpoklade v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov národný záväzný cieľ členského štátu v roku 2020 stanovený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, výsledky tvorby modelov využívania energie z obnoviteľných zdrojov a výsledky zo vzorca uvedeného v prílohe II k tomuto nariadeniu. V oblasti energetickej efektívnosti zohľadní tvorbu modelov vo vzťahu k budúcim trendom v energetickej spotrebe a podľa vhodnosti aj inú doplnkovú analýzu.

Komisia vo svojom posúdení príspevkov energie z obnoviteľných zdrojov na základe vzorca uvedeného v prílohe II zohľadní všetky potenciálne negatívne vplyvy na bezpečnosť dodávok a stabilitu sústavy v malých alebo izolovaných energetických systémoch alebo v systémoch členských štátov, v prípade ktorých môže dôjsť k významnému vplyvu v dôsledku zmeny synchrónnej oblasti.

Komisia vo svojom posúdení príspevkov energetickej efektívnosti zohľadní potenciálny dopad na prevádzku elektrickej sústavy a stabilitu sústavy v členských štátoch, v prípade ktorých môže dôjsť v dôsledku zmeny k významnému vplyvu synchronizovanej oblasti.

3.   Ak Komisia na základe svojho posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa článku 14 dospeje k záveru, že zámery, ciele a príspevky integrovaných národných energetických a klimatických plánov alebo ich aktualizácie nepostačujú na kolektívne dosahovanie zámerov energetickej únie, a najmä v prvom desaťročnom období cieľov Únie do roku 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť kolektívne dosiahnutie uvedených zámerov a cieľov. Pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, v takýchto opatreniach sa musí brať do úvahy úroveň ambície príspevkov členských štátov k cieľu Únie do roku 2030 stanovených v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a v ich aktualizáciách.

Článok 32

Reakcia na nedostatočný pokrok pri dosahovaní energetických a klimatických zámerov a cieľov Únie

1.   Ak Komisia na základe svojho posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b) dospeje k záveru, že členský štát nedosiahol dostatočný pokrok pri dosahovaní svojich zámerov, cieľov a príspevkov, svojich referenčných bodov pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo pri vykonávaní politík a opatrení stanovených v jeho integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, vydá odporúčania danému členskému štátu podľa článku 34.

Komisia pri vydávaní svojich odporúčaní v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zohľadňuje relevantné okolnosti uvádzané členským štátom v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom. Komisia okrem toho zohľadní projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, v prípade ktorých bolo prijaté konečné investičné rozhodnutie, za predpokladu, že tieto projekty začnú fungovať v období rokov 2021 až 2030 a budú mať významný vplyv na národný príspevok členského štátu.

Komisia pri vydávaní svojich odporúčaní v oblasti energetickej efektívnosti náležite zohľadňuje objektívne kritériá uvedené v článku 6 ods. 1 písm. a) a b) a relevantné národné okolnosti uvádzané členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 2.

2.   Ak Komisia na základe svojho súhrnného posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku podľa článku 29 ods. 1 písm. a) a prípadne ďalších informačných zdrojov dospeje k záveru, že Únii hrozí nesplnenie zámerov energetickej únie, a najmä počas prvého desaťročného obdobia cieľov rámca Únie pre klímu a energetiku do roku 2030, môže vydať odporúčania všetkým členským štátom podľa článku 34 na zmiernenie tohto rizika.

V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia posúdi, či národné opatrenia uvedené v odseku 3 sú dostatočné na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V prípade nedostatočných vnútroštátnych opatrení Komisia v prípade potreby okrem týchto odporúčaní navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť najmä dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030.

V oblasti energetickej efektívnosti Komisia okrem týchto odporúčaní v prípade potreby navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť najmä dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030.

V oblasti energetickej efektívnosti takéto dodatočné opatrenia môžu zlepšiť energetickú efektívnosť najmä:

| a) | výrobkov, a to podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (34) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (35); |
| --- | --- |

a)

výrobkov, a to podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (34) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (35);

| b) | budov, a to podľa smerníc 2010/31/EÚ a 2012/27/EÚ, a |
| --- | --- |

b)

budov, a to podľa smerníc 2010/31/EÚ a 2012/27/EÚ, a

| c) | dopravy. |
| --- | --- |

c)

dopravy.

3.   Ak v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia dospeje na základe svojho posúdenia vykonaného podľa článku 29 ods. 1 a ods. 2 k záveru, že jeden alebo viacero referenčných bodov orientačnej trajektórie Únie v roku 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 29 ods. 2 neboli dosiahnuté, členské štáty, ktoré nedosiahli jeden alebo viacero zo svojich národných referenčných bodov v roku 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 4 písm. a) bode 2, zabezpečia, aby sa do jedného roka od doručenia posúdenia Komisie, rozdiel voči národnému referenčnému bodu preklenul vykonaním dodatočných opatrení, ako sú napríklad:

| a) | vnútroštátne opatrenia na zvýšenie rozvinutia energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátne opatrenia na zvýšenie rozvinutia energie z obnoviteľných zdrojov;

| b) | úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia uvedeného v článku 23 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

b)

úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia uvedeného v článku 23 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001;

| c) | úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore dopravy uvedeného v článku 25 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

c)

úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore dopravy uvedeného v článku 25 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001;

| d) | dobrovoľná finančná platba do mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zriadeného na úrovni Únie a prispievajúceho k projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý priamo alebo nepriamo riadi Komisia, ako sa uvádza v článku 33; |
| --- | --- |

d)

dobrovoľná finančná platba do mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zriadeného na úrovni Únie a prispievajúceho k projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý priamo alebo nepriamo riadi Komisia, ako sa uvádza v článku 33;

| e) | využitie mechanizmov spolupráce stanovených v smernici (EÚ) 2018/2001.. |
| --- | --- |

e)

využitie mechanizmov spolupráce stanovených v smernici (EÚ) 2018/2001..

Tieto opatrenia zohľadnia úvahy Komisie uvedené v druhom pododseku odseku 1 tohto článku. Dotknuté členské štáty zahrnú tieto opatrenia do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku.

4.   Od 1. januára 2021 nesmie byť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe každého členského štátu nižší, ako je základný podiel, ktorý sa rovná jeho povinnému národnému celkovému cieľu v oblasti podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020 stanovenému v článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001. Ak členský štát nedodrží svoj základný podiel, nameraný počas obdobia jedného roka, dotknutý členský štát v priebehu jedného roka prijme dodatočné opatrenia, ako napríklad tie, ktoré sú uvedené v odseku 3 v prvom pododseku písm. a) až e) tohto článku, ktoré budú dostatočné na preklenutie tohto rozdielu do jedného roka.

V prípade členských štátov, ktoré splnia povinnosť preklenúť rozdiel oproti základnému podielu, sa vychádza z toho, že dodržiavajú povinnosti stanovené v prvej vete prvého pododseku tohto odseku a v článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 počas celého obdobia, v ktorom sa vyskytol rozdiel.

Členské štáty môžu na účely odseku 3 prvého pododseku písm. d) tohto článku použiť svoje príjmy z ročných emisných kvót podľa smernice 2003/87/ES.

5.   Ak podiel energie členského štátu z obnoviteľných zdrojov klesne pod jeden alebo viac jeho národných referenčných bodov v rokoch 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 4 bode 2 písm. a), zahrnie do ďalšej integrovanej správy predloženej Komisii podľa článku 17 vysvetlenie, ako vyrovná rozdiel v porovnaní so svojimi národnými referenčnými bodmi.

6.   Ak v oblasti energetickej efektívnosti, bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia na úrovni Únie podľa odseku 2 tretieho pododseku tohto článku, Komisia dospeje na základe svojho posúdenia podľa článku 29 ods. 1 a 3 vykonaného v rokoch 2022, 2025 a 2027 k záveru, že pokrok ku kolektívnemu dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti uvedených v článku 29 ods. 3 prvom pododseku je nedostatočný, navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie dodatočne k opatreniam uvedeným v smernici 2010/31/EÚ a smernici 2012/27/EÚ s cieľom zabezpečiť, aby boli splnené ciele energetickej efektívnosti Únie do roku 2030.

7.   Každý dotknutý členský štát uvedený v odseku 3 tohto článku podrobne opíše doplňujúce vykonané, prijaté a plánované opatrenia vo svojej nasledujúcej správe o pokroku uvedenej v článku 17.

8.   Ak v oblasti prepojení Komisia dospeje na základe svojho posúdenia podľa článku 29 ods. 1 a 4 v roku 2025 k záveru, že pokrok nie je dostatočný, Komisia bude s dotknutými členskými štátmi spolupracovať do roku 2026 s cieľom vyriešiť okolnosti, ktorým čelia.

Článok 33

Mechanizmus financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

1.   Komisia do 1. januára 2021 zriadi mechanizmus financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov uvedený v článku 32 ods. 3 písm. d) zameraný na verejnú súťaž o podporu na nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v Únii s cieľom odstrániť rozdiel v porovnaní s orientačnou trajektóriou Únie. Podpora sa môže poskytovať aj vo forme prémie nad rámec trhových cien a prideľuje sa projektom s najnižšími nákladmi, alebo ktoré sa uchádzajú o najnižšiu prémiu.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 tohto článku, mechanizmus financovania prispieva k rámcu dodržiavania podľa článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 s cieľom podporovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii bez ohľadu na rozdiel v porovnaní s orientačnou trajektóriou Únie. Na tento účel:

| a) | platby z členských štátov uvedené v článku 32 môžu byť doplnené o ďalšie zdroje, ako sú finančné zdroje Únie, príspevky súkromného sektora alebo dodatočné platby členských štátov s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie; |
| --- | --- |

a)

platby z členských štátov uvedené v článku 32 môžu byť doplnené o ďalšie zdroje, ako sú finančné zdroje Únie, príspevky súkromného sektora alebo dodatočné platby členských štátov s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie;

| b) | mechanizmus financovania môže okrem iného poskytovať podporu vo forme pôžičiek s nízkym úrokom, grantov alebo kombinácie oboch a môže podporovať okrem iného spoločné projekty medzi členskými štátmi v súlade s článkom 9 smernice (EÚ) 2018/2001 a účasť členských štátov na spoločných projektoch s tretími krajinami uvedených v článku 11 uvedenej smernice. |
| --- | --- |

b)

mechanizmus financovania môže okrem iného poskytovať podporu vo forme pôžičiek s nízkym úrokom, grantov alebo kombinácie oboch a môže podporovať okrem iného spoločné projekty medzi členskými štátmi v súlade s článkom 9 smernice (EÚ) 2018/2001 a účasť členských štátov na spoločných projektoch s tretími krajinami uvedených v článku 11 uvedenej smernice.

3.   Členské štáty si ponechajú právo rozhodnúť, či a za akých podmienok umožnia zariadeniam nachádzajúcim sa na ich území získať podporu z mechanizmu financovania.

4.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre energetickú úniu uvedený v článku 44 ods. 1 písm. b), môže prijať vykonávacie akty s cieľom stanoviť potrebné ustanovenia na vytvorenie a fungovanie mechanizmu financovania, najmä pokiaľ ide o:

| a) | metodiku výpočtu maximálnej výšky prémie pre každú verejnú súťaž; |
| --- | --- |

a)

metodiku výpočtu maximálnej výšky prémie pre každú verejnú súťaž;

| b) | návrh verejnej súťaže, ktorý sa má použiť, vrátane podmienok plnenia a súvisiacich sankcií; |
| --- | --- |

b)

návrh verejnej súťaže, ktorý sa má použiť, vrátane podmienok plnenia a súvisiacich sankcií;

| c) | metodiku výpočtu platieb členských štátov a výsledných štatistických výhod pre prispievajúce členské štáty; |
| --- | --- |

c)

metodiku výpočtu platieb členských štátov a výsledných štatistických výhod pre prispievajúce členské štáty;

| d) | minimálne požiadavky na účasť členských štátov, a to s ohľadom na potrebu zabezpečiť tak kontinuitu mechanizmu prostredníctvom dostatočne dlhej doby trvania platieb členského štátu, ako aj maximálnu výšku flexibility týkajúcej sa účasti členských štátov; |
| --- | --- |

d)

minimálne požiadavky na účasť členských štátov, a to s ohľadom na potrebu zabezpečiť tak kontinuitu mechanizmu prostredníctvom dostatočne dlhej doby trvania platieb členského štátu, ako aj maximálnu výšku flexibility týkajúcej sa účasti členských štátov;

| e) | ustanovenia zabezpečujúce účasť a/alebo schválenie hostiteľských členských štátov a v prípade potreby ustanovenia týkajúce sa dodatočných poplatkov súvisiacich s nákladmi na systém. |
| --- | --- |

e)

ustanovenia zabezpečujúce účasť a/alebo schválenie hostiteľských členských štátov a v prípade potreby ustanovenia týkajúce sa dodatočných poplatkov súvisiacich s nákladmi na systém.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

5.   Každý rok sa energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach financovaných mechanizmom financovania štatisticky pridelí zúčastneným členským štátom, pričom sa zohľadní ich relatívna platba. Projekty podporované týmto mechanizmom financovania, ktoré sú financované z iných zdrojov ako sú platby členských štátov, sa nezapočítavajú do národných príspevkov členských štátov, ale do záväzného cieľa Únie podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001.

Článok 34

Odporúčania Komisie členským štátom

1.   Komisia podľa potreby vydáva odporúčania členským štátom s cieľom zabezpečiť dosiahnutie zámerov energetickej únie. Komisia takéto odporúčania bezodkladne sprístupní verejnosti.

2.   Ak sa v tomto nariadení odkazuje na tento článok, uplatňujú sa tieto zásady:

| a) | dotknutý členský štát náležite zohľadní odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom; |
| --- | --- |

a)

dotknutý členský štát náležite zohľadní odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom;

| b) | členský štát vo svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správe o pokroku vypracovanej v roku nasledujúcom po roku, v ktorom bolo vydané odporúčanie, uvedie, ako náležite zohľadnil toto odporúčanie. Ak sa dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne svoje odôvodnenie; |
| --- | --- |

b)

členský štát vo svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správe o pokroku vypracovanej v roku nasledujúcom po roku, v ktorom bolo vydané odporúčanie, uvedie, ako náležite zohľadnil toto odporúčanie. Ak sa dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne svoje odôvodnenie;

| c) | odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. |
| --- | --- |

c)

odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra.

Článok 35

Správa o stave energetickej únie

1.   Komisia do 31. októbra každého roka predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o stave energetickej únie.

2.   Správa o stave energetickej únie obsahuje tieto prvky:

| a) | posúdenie vykonané podľa článku 29; |
| --- | --- |

a)

posúdenie vykonané podľa článku 29;

| b) | prípadné odporúčania podľa článku 34; |
| --- | --- |

b)

prípadné odporúčania podľa článku 34;

| c) | správu o fungovaní trhu s uhlíkom podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES vrátane informácií o uplatňovaní uvedenej smernice v súlade s jej článkom 21 ods. 2; |
| --- | --- |

c)

správu o fungovaní trhu s uhlíkom podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES vrátane informácií o uplatňovaní uvedenej smernice v súlade s jej článkom 21 ods. 2;

| d) | od roku 2023 každé dva roky správu o udržateľnosti bioenergie v Únii s informáciami uvedenými v prílohe X; |
| --- | --- |

d)

od roku 2023 každé dva roky správu o udržateľnosti bioenergie v Únii s informáciami uvedenými v prílohe X;

| e) | každé dva roky správu o dobrovoľných systémoch, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie podľa článku 30 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorá obsahuje informácie uvedené v prílohe XI k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

e)

každé dva roky správu o dobrovoľných systémoch, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie podľa článku 30 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorá obsahuje informácie uvedené v prílohe XI k tomuto nariadeniu;

| f) | správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/72/ES; |
| --- | --- |

f)

správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/72/ES;

| g) | správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/73/ES podľa článku 52 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

g)

správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/73/ES podľa článku 52 uvedenej smernice;

| h) | správu o celkovom pokroku týkajúcom sa povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

h)

správu o celkovom pokroku týkajúcom sa povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ;

| i) | každé dva roky správu o pokroku týkajúcu sa obnovy vnútroštátneho fondu obytných a nebytových budov, verejných aj súkromných, v súlade s plánmi stanovenými v dlhodobých stratégiách obnovy, ktoré každý členský štát stanoví v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

i)

každé dva roky správu o pokroku týkajúcu sa obnovy vnútroštátneho fondu obytných a nebytových budov, verejných aj súkromných, v súlade s plánmi stanovenými v dlhodobých stratégiách obnovy, ktoré každý členský štát stanoví v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ;

| j) | každé štyri roky správu o celkovom pokroku členských štátov vo zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou energetickou spotrebou v súlade s článkom 9 ods. 5 smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

j)

každé štyri roky správu o celkovom pokroku členských štátov vo zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou energetickou spotrebou v súlade s článkom 9 ods. 5 smernice 2010/31/EÚ;

| k) | správu o celkovom pokroku členských štátov pri vytváraní úplného a fungujúceho energetického trhu; |
| --- | --- |

k)

správu o celkovom pokroku členských štátov pri vytváraní úplného a fungujúceho energetického trhu;

| l) | skutočnú kvalitu palív v jednotlivých členských štátoch a zemepisné pokrytie palivami s maximálnym obsahom síry 10 mg/kg s cieľom poskytnúť prehľad údajov o kvalite palív v jednotlivých členských štátoch, ktoré sa nahlasujú podľa smernice 98/70/ES; |
| --- | --- |

l)

skutočnú kvalitu palív v jednotlivých členských štátoch a zemepisné pokrytie palivami s maximálnym obsahom síry 10 mg/kg s cieľom poskytnúť prehľad údajov o kvalite palív v jednotlivých členských štátoch, ktoré sa nahlasujú podľa smernice 98/70/ES;

| m) | správu o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

m)

správu o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti;

| n) | pokrok členských štátov týkajúci sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá; |
| --- | --- |

n)

pokrok členských štátov týkajúci sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá;

| o) | ďalšie otázky relevantné pre realizáciu energetickej únie vrátane verejnej a súkromnej pomoci; |
| --- | --- |

o)

ďalšie otázky relevantné pre realizáciu energetickej únie vrátane verejnej a súkromnej pomoci;

| p) | do 31. októbra 2019 a potom každé štyri roky posúdenie vykonávania smernice 2009/31/ES. |
| --- | --- |

p)

do 31. októbra 2019 a potom každé štyri roky posúdenie vykonávania smernice 2009/31/ES.

Článok 36

Monitorovanie mechanizmu riadenia

V kontexte správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vykonávaní integrovaných energetických a klimatických národných plánov. Európsky parlament a Rada každoročne riešia pokrok, ktorý energetická únia dosiahla pri všetkých rozmeroch politík v oblasti energetiky a klímy.

KAPITOLA 6

Systémy Únie a národné systémy týkajúce sa emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania záchytmi

Článok 37

Inventarizačný systém Únie a národné inventarizačné systémy

1.   Členské štáty do 1. januára 2021 zriadia, prevádzkujú a snažia sa neustále zlepšovať národné inventarizačné systémy na odhad antropogénnych emisií skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi a zabezpečenia včasnosti, transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti svojich inventúr skleníkových plynov.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady mali prístup k informáciám uvedeným v prílohe XII k tomuto nariadeniu, využívali systémy nahlasovania vytvorené podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v národných inventúrach skleníkových plynov a boli schopné vykonávať každoročné kontroly konzistentnosti uvedené v časti 1 písm. i) a j) prílohy V k tomuto nariadeniu.

3.   Týmto nariadením sa zriaďuje inventarizačný systém Únie, ktorého cieľom je zabezpečiť včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť národných inventúr voči inventúre skleníkových plynov Únie. Komisia vedie, udržiava a snaží sa neustále zlepšovať tento systém, ktorý zahŕňa stanovenie programu na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality, stanovenie kvalitatívnych zámerov a vypracovanie plánu zabezpečenia kvality inventúry a kontroly kvality, postupov na doplnenie odhadov emisií na účely zostavenia inventúry Únie podľa odseku 5 tohto článku a preskúmaní uvedených v článku 38.

4.   Komisia vykoná úvodnú kontrolu správnosti predbežných inventarizačných údajov skleníkových plynov, ktoré majú predkladať členské štáty podľa článku 26 ods. 3. Výsledky týchto kontrol zašle členským štátom do šiestich týždňov od termínu na predloženie údajov. Členské štáty poskytnú odpovede na všetky relevantné otázky položené v rámci úvodnej kontroly do 15. marca spolu s predložením konečnej inventúry za rok X-2.

5.   Ak členský štát nepredloží inventarizačné údaje potrebné na zostavenie inventúry Únie do 15. marca, Komisia môže po porade a v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom vypracovať odhady na doplnenie údajov, ktoré tento členský štát predložil. Komisia na tento účel použije usmernenia uplatniteľné pri vypracúvaní národných inventúr skleníkových plynov.

6.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty s cieľom stanoviť pravidlá, pokiaľ ide o štruktúru, formát a postup predkladania informácií o národných inventarizačných systémoch a požiadavkách na zriadenie, prevádzkovanie a fungovanie národných inventarizačných systémov.

Pri príprave takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní všetky relevantné rozhodnutia, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

7.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom doplniť toto nariadenie tým, že stanoví pravidlá týkajúce sa požiadaviek na zriadenie, prevádzkovanie a fungovanie inventarizačného systému Únie. Pri navrhovaní takýchto delegovaných aktov Komisia zohľadní všetky relevantné rozhodnutia, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody.

Článok 38

Preskúmanie inventúr

1.   S cieľom monitorovať znižovanie alebo obmedzenia emisií skleníkových plynov členských štátov podľa článkov 4, 9 a 10 nariadenia (EÚ) 2018/842 a ich zníženie emisií a zvýšenie odstraňovania záchytmi podľa článkov 4 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/841 a akékoľvek ďalšie ciele zníženia alebo obmedzenia emisií skleníkových plynov stanovené v práve Únie, Komisia v rokoch 2027 a 2032 vykoná komplexné preskúmanie údajov o národných inventúrach predložených členskými štátmi podľa článku 26 ods. 4 tohto nariadenia. Členské štáty sa v plnej miere zapájajú do tohto procesu.

2.   Komplexné preskúmanie uvedené v odseku 1 zahŕňa:

| a) | kontroly na overenie transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti predložených informácií; |
| --- | --- |

a)

kontroly na overenie transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti predložených informácií;

| b) | kontroly na zistenie prípadov, v ktorých sú inventarizačné údaje vypracované v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie; |
| --- | --- |

b)

kontroly na zistenie prípadov, v ktorých sú inventarizačné údaje vypracované v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie;

| c) | kontroly na zistenie prípadov, v ktorých sa započítavanie LULUCF vykonáva v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie, a |
| --- | --- |

c)

kontroly na zistenie prípadov, v ktorých sa započítavanie LULUCF vykonáva v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie, a

| d) | v prípade potreby po porade s členskými štátmi výpočet nevyhnutných výsledných technických opráv. |
| --- | --- |

d)

v prípade potreby po porade s členskými štátmi výpočet nevyhnutných výsledných technických opráv.

3.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty s cieľom stanoviť harmonogram a postup na vykonanie komplexného preskúmania vrátane úloh uvedených v odseku 2 tohto článku a zabezpečenie náležitej konzultácie s členskými štátmi vzhľadom na závery preskúmaní.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

4.   Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoví celkový súčet emisií za relevantné roky vyplývajúci z opravených inventarizačných údajov každého členského štátu po dokončení preskúmania zameraného zvlášť na emisné údaje relevantné pre článok 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a zvlášť na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu a takisto stanoví celkový súčet emisií a odstraňovania relevantný pre článok 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.

5.   Údaje za každý členský štát zaznamenané v registroch zriadených podľa článku 15 nariadenia (EÚ) 2018/841 štyri mesiace od dátumu uverejnenia vykonávacieho aktu prijatého podľa odseku 4 tohto článku sa použijú na kontrolu súladu s článkom 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 vrátane zmien takýchto údajov vyplývajúcich z toho, že členský štát využije flexibilitu podľa článku 11 nariadenia (EÚ) 2018/841.

6.   Údaje za každý členský štát zaznamenané v registroch zriadených podľa článku 12 nariadenia (EÚ) 2018/842 dva mesiace od dátumu kontroly súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 podľa odseku 5 tohto článku sa použijú na kontrolu súladu podľa článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 za roky 2021 a 2026. Kontrola súladu podľa článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 za každý z rokov 2022 až 2025 a 2027 až 2030 sa vykoná jeden mesiac po dátume vykonania kontroly súladu za predchádzajúci rok. Táto kontrola zahŕňa zmeny takýchto údajov vyplývajúce z toho, že členský štát využije flexibilitu podľa článkov 5, 6 a 7 nariadenia (EÚ) 2018/842.

Článok 39

Systém Únie a národné systémy týkajúce sa politík a opatrení a projekcií

1.   Členské štáty a Komisia k 1. januáru 2021 sprevádzkujú a snažia sa neustále zlepšovať národné systémy a systém Únie pre nahlasovanie politík a opatrení a nahlasovanie projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi. Súčasťou uvedených systémov sú príslušné inštitucionálne, právne a procesné opatrenia vytvorené v rámci členského štátu a Únie na hodnotenie politík a vypracovanie projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi.

2.   Členské štáty a Komisia sa usilujú zabezpečiť včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť nahlásených informácií o politikách a opatreniach a o projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi v zmysle článku 18 vrátane použitia a uplatnenia údajov, metód a modelov a vykonávania činností na zabezpečenie kvality a kontroly kvality, ako aj analýzy citlivosti.

3.   Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, formátu a postupu predkladania informácií o národných systémoch a systéme Únie, ktoré sa týkajú politík a opatrení a projekcií podľa odsekov 1 a 2 tohto článku a podľa článku 18.

Pri navrhovaní takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní relevantné rozhodnutia, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody vrátane medzinárodne dohodnutých požiadaviek na nahlasovanie informácií, ako aj s harmonogramami monitorovania a nahlasovania týchto informácií.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

Článok 40

Zriadenie a prevádzkovanie registrov

1.   Únia a členské štáty zriadia a vedú registre na presné započítavanie národne definovaných príspevkov podľa článku 4 ods. 13 Parížskej dohody a medzinárodne prenášaných výsledkov zmierňovania zmeny klímy podľa článku 6 uvedenej dohody.

2.   Únia a členské štáty môžu viesť svoje registre v rámci konsolidovaného systému spoločne s jedným alebo viacerými inými členskými štátmi.

3.   Údaje v registroch uvedených v odseku 1 tohto článku sa sprístupňujú ústrednému správcovi určenému podľa článku 20 smernice 2003/87/ES.

4.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom doplniť toto nariadenie zriadením registrov uvedených v odseku 1 tohto článku a s cieľom zabezpečiť prostredníctvom registrov Únie a členských štátov potrebné technické vykonávanie príslušných rozhodnutí orgánov dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody v súlade s odsekom 1 tohto článku.

KAPITOLA 7

Spolupráca a podpora

Článok 41

Spolupráca medzi členskými štátmi a Úniou

1.   Členské štáty v plnej miere spolupracujú a koordinujú sa navzájom a s Úniou v súvislosti s povinnosťami podľa tohto nariadenia, ktoré sa týkajú najmä:

| a) | procesu prípravy, prijímania, oznamovania a posudzovania integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článkov 9 až 13; |
| --- | --- |

a)

procesu prípravy, prijímania, oznamovania a posudzovania integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článkov 9 až 13;

| b) | procesu prípravy, prijímania, oznamovania a posudzovania integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 a ročného podávania správ podľa článku 26; |
| --- | --- |

b)

procesu prípravy, prijímania, oznamovania a posudzovania integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 a ročného podávania správ podľa článku 26;

| c) | procesu týkajúceho sa odporúčaní Komisie a realizácie týchto odporúčaní podľa článku 9 ods. 2 a 3, článku 17 ods. 6, článku 30 ods. 1, článku 31 ods. 1 a článku 32 ods. 1 a 2; |
| --- | --- |

c)

procesu týkajúceho sa odporúčaní Komisie a realizácie týchto odporúčaní podľa článku 9 ods. 2 a 3, článku 17 ods. 6, článku 30 ods. 1, článku 31 ods. 1 a článku 32 ods. 1 a 2;

| d) | zostavovania inventúry skleníkových plynov v Únii a prípravy inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii podľa článku 26 ods. 4; |
| --- | --- |

d)

zostavovania inventúry skleníkových plynov v Únii a prípravy inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii podľa článku 26 ods. 4;

| e) | vypracovania národnej správy Únie podľa článku 12 dohovoru UNFCCC a dvojročnej správy Únie podľa rozhodnutia 2/CP.17 alebo následných príslušných rozhodnutí, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC; |
| --- | --- |

e)

vypracovania národnej správy Únie podľa článku 12 dohovoru UNFCCC a dvojročnej správy Únie podľa rozhodnutia 2/CP.17 alebo následných príslušných rozhodnutí, ktoré prijali orgány dohovoru UNFCCC;

| f) | postupov preskúmania a zabezpečovania súladu podľa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody v súlade so všetkými uplatniteľnými rozhodnutiami podľa dohovoru UNFCCC, ako aj postupov Únie pri preskúmaní inventúr skleníkových plynov členských štátov, ako sa uvádza v článku 38; |
| --- | --- |

f)

postupov preskúmania a zabezpečovania súladu podľa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody v súlade so všetkými uplatniteľnými rozhodnutiami podľa dohovoru UNFCCC, ako aj postupov Únie pri preskúmaní inventúr skleníkových plynov členských štátov, ako sa uvádza v článku 38;

| g) | akýchkoľvek úprav po procese preskúmania uvedeného v článku 38 alebo iných zmien inventúr a inventarizačných správ, ktoré sa predložia alebo majú predložiť sekretariátu dohovoru UNFCCC; |
| --- | --- |

g)

akýchkoľvek úprav po procese preskúmania uvedeného v článku 38 alebo iných zmien inventúr a inventarizačných správ, ktoré sa predložia alebo majú predložiť sekretariátu dohovoru UNFCCC;

| h) | zostavovania približnej inventúry skleníkových plynov v Únii podľa článku 26 ods. 2. |
| --- | --- |

h)

zostavovania približnej inventúry skleníkových plynov v Únii podľa článku 26 ods. 2.

2.   Komisia môže poskytnúť technickú podporu členským štátom v súvislosti s povinnosťami podľa tohto nariadenia, a to na žiadosť členského štátu.

Článok 42

Úloha Európskej environmentálnej agentúry

Komisii v jej práci pomáha Európska environmentálna agentúra, pokiaľ ide o zabezpečenie súladu rozmeru dekarbonizácie a energetickej efektívnosti s článkami 15 až 21, 26, 28, 29, 35, 37, 38, 39 a 41 v súlade so svojím ročným pracovným programom. Ide o pomoc, ktorá sa vyžaduje pri:

| a) | zhromažďovaní informácií, ktoré nahlásili členské štáty o politikách a opatreniach a o projekciách; |
| --- | --- |

a)

zhromažďovaní informácií, ktoré nahlásili členské štáty o politikách a opatreniach a o projekciách;

| b) | vykonávaní postupov na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality informácií, ktoré nahlásili členské štáty o projekciách a o politikách a opatreniach; |
| --- | --- |

b)

vykonávaní postupov na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality informácií, ktoré nahlásili členské štáty o projekciách a o politikách a opatreniach;

| c) | vypracovaní odhadov alebo doplnení odhadov dostupných Komisii v prípade údajov o projekciách, ktoré členské štáty nenahlásili; |
| --- | --- |

c)

vypracovaní odhadov alebo doplnení odhadov dostupných Komisii v prípade údajov o projekciách, ktoré členské štáty nenahlásili;

| d) | zhromažďovaní údajov z európskej štatistiky, ak sú k dispozícii a sú vhodné z hľadiska načasovania, ako sa vyžaduje na účely správy Európskemu parlamentu a Rade o stave energetickej únie, ktorú pripravuje Komisia; |
| --- | --- |

d)

zhromažďovaní údajov z európskej štatistiky, ak sú k dispozícii a sú vhodné z hľadiska načasovania, ako sa vyžaduje na účely správy Európskemu parlamentu a Rade o stave energetickej únie, ktorú pripravuje Komisia;

| e) | šírení informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o politikách a opatreniach členských štátov na zmierňovanie zmeny klímy a Európskej platformy pre adaptáciu na zmenu klímy v súvislosti s vplyvmi, zraniteľnosťou a adaptáciou na zmenu klímy; |
| --- | --- |

e)

šírení informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o politikách a opatreniach členských štátov na zmierňovanie zmeny klímy a Európskej platformy pre adaptáciu na zmenu klímy v súvislosti s vplyvmi, zraniteľnosťou a adaptáciou na zmenu klímy;

| f) | vykonávaní postupov na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality pri príprave inventúry skleníkových plynov v Únii; |
| --- | --- |

f)

vykonávaní postupov na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality pri príprave inventúry skleníkových plynov v Únii;

| g) | zostavovaní inventúry skleníkových plynov v Únii a vypracovaní inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii; |
| --- | --- |

g)

zostavovaní inventúry skleníkových plynov v Únii a vypracovaní inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii;

| h) | vypracovaní odhadov pre údaje, ktoré neboli v rámci národných inventúr skleníkových plynov nahlásené; |
| --- | --- |

h)

vypracovaní odhadov pre údaje, ktoré neboli v rámci národných inventúr skleníkových plynov nahlásené;

| i) | vykonávaní preskúmania uvedeného v článku 38; |
| --- | --- |

i)

vykonávaní preskúmania uvedeného v článku 38;

| j) | zostavovaní približnej inventúry skleníkových plynov v Únii. |
| --- | --- |

j)

zostavovaní približnej inventúry skleníkových plynov v Únii.

KAPITOLA 8

Záverečné ustanovenia

Článok 43

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 5, článku 15 ods. 5, článku 26 ods. 6, článku 37 ods. 7 a článku 40 ods. 4 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 24. decembra 2018. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 5, článku 15 ods. 5, článku 26 ods. 6, článku 37 ods. 7 a článku 40 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Pred prijatím delegovaného aktu Komisia konzultuje s odborníkmi, ktorých určil každý členský štát v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 5, článku 15 ods. 5, článku 26 ods. 6, článku 37 ods. 7 a článku 40 ods. 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 44

Výbory

1.   Komisii pomáha:

| a) | Výbor pre zmenu klímy, pokiaľ ide o vykonávanie otázok uvedených v článku 19 ods. 5, článku 26 ods. 7, článku 37 ods. 6, článku 38 ods. 3 a článku 39 ods. 3, a |
| --- | --- |

a)

Výbor pre zmenu klímy, pokiaľ ide o vykonávanie otázok uvedených v článku 19 ods. 5, článku 26 ods. 7, článku 37 ods. 6, článku 38 ods. 3 a článku 39 ods. 3, a

| b) | Výbor pre energetickú úniu, pokiaľ ide o vykonávanie otázok uvedených v článku 17 ods. 4 a článku 33 ods. 4. |
| --- | --- |

b)

Výbor pre energetickú úniu, pokiaľ ide o vykonávanie otázok uvedených v článku 17 ods. 4 a článku 33 ods. 4.

2.   Uvedené výbory sú výbormi v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Výbor pre zmenu klímy uvedený v odseku 1 písm. a) tohto článku nahrádza výbor zriadený v článku 26 nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

4.   Ak jeden z výborov uvedených v odseku 1 posudzuje horizontálne záležitosti a spoločné akcie, informuje o tom druhý výbor uvedený v odseku 1, aby sa zabezpečila konzistentnosť politík a maximalizovala súčinnosť medzi sektormi.

5.   Každý členský štát vymenuje svojho zástupcu či zástupcov do Výboru pre zmenu klímy a Výboru pre energetickú úniu. Zástupcovia každého výboru sa pozývajú na zasadnutia druhého výboru.

6.   Ak sa odkazuje na tento článok, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 45

Preskúmanie

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do šiestich mesiacov od každého globálneho hodnotenia schváleného podľa článku 14 Parížskej dohody správu o fungovaní tohto nariadenia, o jeho príspevku k riadeniu energetickej únie, jeho príspevku k dlhodobým cieľom Parížskej dohody, o pokroku k dosiahnutiu cieľov do roku 2030 v oblasti klímy a energetiky, o dodatočných zámeroch energetickej únie a o súlade s ustanoveniami tohto nariadenia o plánovaní, podávaní správ a monitorovaní s inými právnymi predpismi Únie alebo rozhodnutiami týkajúcimi sa dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody. Správy Komisie môžu byť v prípade potreby doplnené legislatívnymi návrhmi.

Článok 46

Zmeny smernice 94/22/ES

Smernica 94/22/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 8 sa vypúšťa odsek 2; |
| --- | --- |

1.

V článku 8 sa vypúšťa odsek 2;

| 2. | Článok 9 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

2.

Článok 9 sa vypúšťa.

Článok 47

Zmeny smernice 98/70/ES

Smernica 98/70/ES sa mení takto:

| 1. | Článok 7a sa mení takto:






  a) | v odseku 1 treťom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | celkový objem každého typu paliva alebo dodávanej energie a“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 7a sa mení takto:

a)

v odseku 1 treťom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

celkový objem každého typu paliva alebo dodávanej energie a“;

| b) | v odseku 2 sa úvodná časť nahrádza takto:

  „2.   Členské štáty od dodávateľov požadujú, aby do 31. decembra 2020, pokiaľ možno, postupne znížili emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie z palív a dodávanej energie až o 10 % v porovnaní so základnou normou platnou pre palivá stanovenou v prílohe II k smernici Rady (EÚ) 2015/652. Toto zníženie zahŕňa:“ |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 sa úvodná časť nahrádza takto:

„2.   Členské štáty od dodávateľov požadujú, aby do 31. decembra 2020, pokiaľ možno, postupne znížili emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie z palív a dodávanej energie až o 10 % v porovnaní so základnou normou platnou pre palivá stanovenou v prílohe II k smernici Rady (EÚ) 2015/652. Toto zníženie zahŕňa:“

| 2. | V článku 8 sa odsek 4 nahrádza takto:

  „4.   Komisia zabezpečí, aby informácie predložené podľa odseku 3 boli urýchlene k dispozícii prostredníctvom vhodných prostriedkov.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 8 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Komisia zabezpečí, aby informácie predložené podľa odseku 3 boli urýchlene k dispozícii prostredníctvom vhodných prostriedkov.“

Článok 48

Zmeny smernice 2009/31/ES

Smernica 2009/31/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 27 sa odsek 1 nahrádza takto:
  „Členské štáty každé štyri roky predkladajú Komisii správu o vykonávaní tejto smernice vrátane registra uvedeného v článku 25 ods. 1 písm. b). Prvá správa sa zašle Komisii do 30. júna 2011. Táto správa sa vypracuje na základe dotazníka alebo osnovy prijatých Komisiou vo forme vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 2. Tento dotazník alebo osnova sa zašle členským štátom najmenej šesť mesiacov pred konečným termínom na predloženie správy.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 27 sa odsek 1 nahrádza takto:

„Členské štáty každé štyri roky predkladajú Komisii správu o vykonávaní tejto smernice vrátane registra uvedeného v článku 25 ods. 1 písm. b). Prvá správa sa zašle Komisii do 30. júna 2011. Táto správa sa vypracuje na základe dotazníka alebo osnovy prijatých Komisiou vo forme vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 2. Tento dotazník alebo osnova sa zašle členským štátom najmenej šesť mesiacov pred konečným termínom na predloženie správy.“

| 2. | V článku 38 sa vypúšťa odsek 1. |
| --- | --- |

2.

V článku 38 sa vypúšťa odsek 1.

Článok 49

Zmeny nariadenia (ES) č. 663/2009

Nariadenie (ES) č. 663/2009 sa mení takto:

| 1. | V článku 27 sa vypúšťajú odseky 1 a 3. |
| --- | --- |

1.

V článku 27 sa vypúšťajú odseky 1 a 3.

| 2. | Článok 28 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

2.

Článok 28 sa vypúšťa.

Článok 50

Zmena nariadenia (ES) č. 715/2009

V nariadení (ES) č. 715/2009 sa vypúšťa článok 29.

Článok 51

Zmeny smernice 2009/73/ES

Smernica 2009/73/ES sa mení takto:

| 1. | Článok 5 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

1.

Článok 5 sa vypúšťa.

| 2. | Článok 52 sa nahrádza takto:

  „Článok 52
  Podávanie správ
  Komisia monitoruje a preskúmava uplatňovanie tejto smernice a Európskemu parlamentu a Rade podáva správu o celkovom pokroku ako prílohu k správe o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*1).


  (*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

2.

Článok 52 sa nahrádza takto:

„Článok 52

Podávanie správ

Komisia monitoruje a preskúmava uplatňovanie tejto smernice a Európskemu parlamentu a Rade podáva správu o celkovom pokroku ako prílohu k správe o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*1).

(*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
  "

*1

Článok 52

Zmena smernice Rady 2009/119/ES

V článku 6 smernice 2009/119/ES sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Do 15. marca každého roka každý členský štát zašle Komisii zhrnutie evidencie zásob uvedenej v odseku 1, v ktorom sa uvedie aspoň množstvo a druh núdzových zásob zahrnutých v evidencii k poslednému dňu predchádzajúceho kalendárneho roka.“

Článok 53

Zmeny smernice 2010/31/EÚ

Smernica 2010/31/EÚ sa mení takto:

| 1. | Článok 2a sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa úvodná časť nahrádza takto:

  „1.   Každý členský štát stanoví dlhodobú stratégiu obnovy na podporu obnovy vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, a to verejných, ako aj súkromných, s cieľom dosiahnuť do roku 2050 vysoko energeticky efektívny a dekarbonizovaný fond budov, čím sa uľahčí nákladovo efektívna transformácia existujúcich budov na budovy s takmer nulovou energetickou spotrebou. Každá dlhodobá stratégia obnovy zahŕňa:“; |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 2a sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa úvodná časť nahrádza takto:

„1.   Každý členský štát stanoví dlhodobú stratégiu obnovy na podporu obnovy vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, a to verejných, ako aj súkromných, s cieľom dosiahnuť do roku 2050 vysoko energeticky efektívny a dekarbonizovaný fond budov, čím sa uľahčí nákladovo efektívna transformácia existujúcich budov na budovy s takmer nulovou energetickou spotrebou. Každá dlhodobá stratégia obnovy zahŕňa:“;

| b) | dopĺňa sa tento odsek:

  „8.   Každá dlhodobá stratégia obnovy členského štátu sa predkladá Komisii ako súčasť jeho konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*2). Odchylne od článku 3 ods. 1 uvedeného nariadenia sa prvá dlhodobá stratégia obnovy podľa odseku 1 tohto článku predloží Komisii do 10. marca 2020.


  (*2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento odsek:

„8.   Každá dlhodobá stratégia obnovy členského štátu sa predkladá Komisii ako súčasť jeho konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*2). Odchylne od článku 3 ods. 1 uvedeného nariadenia sa prvá dlhodobá stratégia obnovy podľa odseku 1 tohto článku predloží Komisii do 10. marca 2020.

(*2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
  "

*2

| 2. | V článku 5 ods. 2 sa v druhom pododseku vypúšťa veta: „Správa môže byť zahrnutá do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES“ |
| --- | --- |

2.

V článku 5 ods. 2 sa v druhom pododseku vypúšťa veta: „Správa môže byť zahrnutá do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES“

| 3. | V článku 9 sa odsek 5 nahrádza takto:

  „5.   Ako súčasť správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999, každé štyri roky Komisia predkladá správu Európskemu parlamentu a Rade o pokroku členských štátov dosiahnutom pri zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou potrebou energie. Komisia na základe tejto správy v prípade potreby vypracúva akčný plán a navrhuje odporúčania a opatrenia v súlade s článkom 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 na zvyšovanie počtu týchto budov a podporuje najlepšie postupy týkajúce sa nákladovo efektívnej transformácie existujúcich budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 9 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Ako súčasť správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999, každé štyri roky Komisia predkladá správu Európskemu parlamentu a Rade o pokroku členských štátov dosiahnutom pri zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou potrebou energie. Komisia na základe tejto správy v prípade potreby vypracúva akčný plán a navrhuje odporúčania a opatrenia v súlade s článkom 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 na zvyšovanie počtu týchto budov a podporuje najlepšie postupy týkajúce sa nákladovo efektívnej transformácie existujúcich budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie.“

| 4. | V článku 10 sa vypúšťajú odseky 2 a 3. |
| --- | --- |

4.

V článku 10 sa vypúšťajú odseky 2 a 3.

| 5. | V článku 14 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:
  „Takáto správa sa predkladá Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 14 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„Takáto správa sa predkladá Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“

| 6. | V článku 15 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:
  „Takáto správa sa predkladá Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 15 ods. 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„Takáto správa sa predkladá Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“

Článok 54

Zmeny smernice 2012/27/EÚ

Smernica 2012/27/EÚ sa mení takto:

| 1. | Článok 4 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

1.

Článok 4 sa vypúšťa;

| 2. | V článku 18 ods. 1 sa vypúšťa písmeno e). |
| --- | --- |

2.

V článku 18 ods. 1 sa vypúšťa písmeno e).

| 3. | Článok 24 sa mení takto:






  a) | odseky 1, 3, 4 a 11 sa vypúšťajú; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 24 sa mení takto:

a)

odseky 1, 3, 4 a 11 sa vypúšťajú;

| b) | odsek 2 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa vypúšťa.

| 4. | Príloha XIV sa vypúšťa. |
| --- | --- |

4.

Príloha XIV sa vypúšťa.

Článok 55

Zmena smernice 2013/30/EÚ

V článku 25 smernice 2013/30/EÚ sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Členské štáty každoročne v rámci ročného podávania správ uvedeného v článku 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*3) podávajú Komisii informácie uvedené v bode 3 prílohy IX.

Článok 56

Zmeny smernice (EÚ) 2015/652

Smernica (EÚ) 2015/652 sa mení takto:

| 1. | V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Každý rok do 31. decembra členské štáty poskytnú Komisii údaje za predchádzajúci kalendárny rok o súlade s článkom 7a smernice 98/70/ES, ako sa uvádza v prílohe III k tejto smernici.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Každý rok do 31. decembra členské štáty poskytnú Komisii údaje za predchádzajúci kalendárny rok o súlade s článkom 7a smernice 98/70/ES, ako sa uvádza v prílohe III k tejto smernici.“

| 2. | V časti 2 prílohy I sa vypúšťa bod 1 písm. h) a body 2, 3, 4 a 7. |
| --- | --- |

2.

V časti 2 prílohy I sa vypúšťa bod 1 písm. h) a body 2, 3, 4 a 7.

| 3. | Príloha III sa mení takto:






  a) | bod 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Členské štáty majú oznamovať údaje uvedené v bode 3. Tieto údaje sa musia oznamovať za všetky palivá a energiu uvádzané na trh v každom členskom štáte. Ak sa s fosílnymi palivami zmiešavajú viaceré biopalivá, musia sa predložiť údaje za každé biopalivo.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Príloha III sa mení takto:

a)

bod 1 sa nahrádza takto:

„1.

Členské štáty majú oznamovať údaje uvedené v bode 3. Tieto údaje sa musia oznamovať za všetky palivá a energiu uvádzané na trh v každom členskom štáte. Ak sa s fosílnymi palivami zmiešavajú viaceré biopalivá, musia sa predložiť údaje za každé biopalivo.“;

| b) | v bode 3 sa vypúšťajú písmená e) a f). |
| --- | --- |

b)

v bode 3 sa vypúšťajú písmená e) a f).

| 4. | Príloha IV sa mení takto:






  a) | vypúšťajú sa tieto formuláre na predkladanie informácií pre konzistentnosť oznamovaných údajov:






  — | Pôvod – jednotliví dodávatelia |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Príloha IV sa mení takto:

a)

vypúšťajú sa tieto formuláre na predkladanie informácií pre konzistentnosť oznamovaných údajov:

—

Pôvod – jednotliví dodávatelia

| — | Pôvod – spoloční dodávatelia |
| --- | --- |

—

Pôvod – spoloční dodávatelia

| — | Miesto nákupu |
| --- | --- |

—

Miesto nákupu

| b) | v poznámkach k formátu sa vypúšťajú body 8 a 9. |
| --- | --- |

b)

v poznámkach k formátu sa vypúšťajú body 8 a 9.

Článok 57

Zrušenie

Nariadenie (EÚ) č. 525/2013 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2021 s výhradou prechodných ustanovení stanovených v článku 58 tohto nariadenia, s výnimkou článku 26 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré sa zrušuje s účinnosťou od 24. decembra 2018. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe XIII.

Článok 58

Prechodné ustanovenia

Odchylne od článku 57 tohto nariadenia sa článok 7 a článok 17 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia (EÚ) č. 525/2013 naďalej uplatňujú na správy obsahujúce údaje požadované podľa uvedených článkov za roky 2018, 2019 a 2020.

Článok 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa naďalej uplatňuje na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu.

Článok 19 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa naďalej uplatňuje na preskúmanie inventarizačných údajov skleníkových plynov za roky 2018, 2019 a 2020.

Článok 22 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa naďalej uplatňuje na predloženie správy požadovanej podľa uvedeného článku.

Na účely súdržnosti a právnej istoty nič v tomto nariadení nebráni uplatňovaniu výnimiek podľa príslušných sektorových právnych predpisov Únie v oblasti elektrickej energie a pripravenosti na riziko v oblasti elektrickej energie.

Článok 59

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 40, článok 53 ods. 2, 3 a 4, článok 54 ods. 3 písm. a), článok 54 ods. 4 a článok 55 sa uplatňujú od 1. januára 2021.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 11. decembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 34.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 342, 12.10.2017, s. 111.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 13. novembra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2018.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1841 z 5. októbra 2016 o uzavretí Parížskej dohody prijatej na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 1).

6

(7)  Rozhodnutie Rady 2002/358/ES z 25. apríla 2002, ktoré sa týka schválenia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich v mene Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 130, 15.5.2002, s. 1).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 z 18. januára 2006 o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike (Ú. v. EÚ L 304, 14.11.2008, s. 1).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 517/2014 zo 16. apríla 2014 o fluórovaných skleníkových plynoch, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 842/2006 (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 195).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na roku 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike a o zrušení nariadenia (ES, Euratom) č. 1101/2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev, nariadenia Rady (ES) č. 322/97 o štatistike Spoločenstva a rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (pozri stranu 82 tohto úradného vestníka).

19

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zriaďuje program Copernicus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010 (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 44).

20

(21)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

21

(22)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 30. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (Ú. v. ES L 164, 30.6.1994, s. 3).

24

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/ES (Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58).

25

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje program na podporu oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na projekty v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 31).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36).

28

(29)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

29

(30)  Smernica Rady 2009/119/ES zo 14. septembra 2009, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov (Ú. v. EÚ L 265, 9.10.2009, s. 9).

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ z 12. júna 2013 o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori, a o zmene smernice 2004/35/ES (Ú. v. EÚ L 178, 28.6.2013, s. 66).

32

(33)  Smernica Rady (EÚ) 2015/652 z 20. apríla 2015, ktorou sa stanovujú metodiky výpočtu a požiadavky na predkladanie správ podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES týkajúcej sa kvality benzínu a naftových palív (Ú. v. EÚ L 107, 25.4.2015, s. 26).

33

(34)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).

34

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1).

35

---

PRÍLOHA I

VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE INTEGROVANÉ NÁRODNÉ ENERGETICKÉ A KLIMATICKÉ PLÁNY

Časť 1

Všeobecný rámec

ODDIEL A: NÁRODNÝ PLÁN

1.   PREHĽAD A POSTUP STANOVENIA PLÁNU

1.1.   Zhrnutie

| i. | Politický, hospodársky, environmentálny a spoločenský kontext plánu |
| --- | --- |

i.

Politický, hospodársky, environmentálny a spoločenský kontext plánu

| ii. | Stratégia týkajúca sa všetkých piatich rozmerov energetickej únie |
| --- | --- |

ii.

Stratégia týkajúca sa všetkých piatich rozmerov energetickej únie

| iii. | Prehľad vo forme tabuľky s kľúčovými zámermi, politikami a opatreniami plánu |
| --- | --- |

iii.

Prehľad vo forme tabuľky s kľúčovými zámermi, politikami a opatreniami plánu

1.2.   Prehľad súčasnej politickej situácie

| i. | Národný energetický systém a energetický systém Únie a politický kontext národného plánu |
| --- | --- |

i.

Národný energetický systém a energetický systém Únie a politický kontext národného plánu

| ii. | Súčasné politiky a opatrenia v oblasti energetiky a klímy týkajúce sa všetkých piatich rozmerov energetickej únie |
| --- | --- |

ii.

Súčasné politiky a opatrenia v oblasti energetiky a klímy týkajúce sa všetkých piatich rozmerov energetickej únie

| iii. | Kľúčové otázky s cezhraničnou relevantnosťou |
| --- | --- |

iii.

Kľúčové otázky s cezhraničnou relevantnosťou

| iv. | Administratívna štruktúra vykonávania vnútroštátnych politík v oblasti energetiky a klímy |
| --- | --- |

iv.

Administratívna štruktúra vykonávania vnútroštátnych politík v oblasti energetiky a klímy

1.3.   Konzultácie s vnútroštátnymi subjektmi a subjektmi Únie, ich výsledky a zapojenie daných subjektov

| i. | Zapojenie národného parlamentu |
| --- | --- |

i.

Zapojenie národného parlamentu

| ii. | Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov |
| --- | --- |

ii.

Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov

| iii. | Konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov a účasť občianskej spoločnosti a širokej verejnosti |
| --- | --- |

iii.

Konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov a účasť občianskej spoločnosti a širokej verejnosti

| iv. | Konzultácie s inými členskými štátmi |
| --- | --- |

iv.

Konzultácie s inými členskými štátmi

| v. | Iteratívny proces s Komisiou |
| --- | --- |

v.

Iteratívny proces s Komisiou

1.4.   Regionálna spolupráca pri príprave plánu

| i. | Prvky, ktoré spadajú do spoločného alebo koordinovaného plánovania s ostatnými členskými štátmi |
| --- | --- |

i.

Prvky, ktoré spadajú do spoločného alebo koordinovaného plánovania s ostatnými členskými štátmi

| ii. | Vysvetlenie spôsobu, akým sa v pláne zohľadnila regionálna spolupráca |
| --- | --- |

ii.

Vysvetlenie spôsobu, akým sa v pláne zohľadnila regionálna spolupráca

2.   NÁRODNÉ ZÁMERY A CIELE

2.1.   Rozmer: dekarbonizácia

2.1.1.   Emisie skleníkových plynov a odstraňovanie (1)

| i. | Prvky stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a) |
| --- | --- |

i.

Prvky stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a)

| ii. | V prípade potreby iné národné zámery a ciele konzistentné s Parížskou dohodou a jestvujúcimi dlhodobými stratégiami. Prípadne pre príspevok k celkovému záväzku Únie znížiť emisie skleníkových plynov, iné zámery a ciele vrátane sektorových a adaptačných cieľov, ak sú k dispozícii. |
| --- | --- |

ii.

V prípade potreby iné národné zámery a ciele konzistentné s Parížskou dohodou a jestvujúcimi dlhodobými stratégiami. Prípadne pre príspevok k celkovému záväzku Únie znížiť emisie skleníkových plynov, iné zámery a ciele vrátane sektorových a adaptačných cieľov, ak sú k dispozícii.

2.1.2.   Energia z obnoviteľných zdrojov

| i. | Prvky stanovené v článku 4 ods. 2 písm. a) |
| --- | --- |

i.

Prvky stanovené v článku 4 ods. 2 písm. a)

| ii. | Odhadované trajektórie podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy |
| --- | --- |

ii.

Odhadované trajektórie podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy

| iii. | Odhadované trajektórie podľa jednotlivých technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré členský štát plánuje využiť na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby jednotlivých technológií a sektorov v Mtoe a celkový plánovaný inštalovaný výkon [vydelený novou kapacitou a prestavbou (repowering)] za jednotlivé technológie a sektory v MW |
| --- | --- |

iii.

Odhadované trajektórie podľa jednotlivých technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré členský štát plánuje využiť na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby jednotlivých technológií a sektorov v Mtoe a celkový plánovaný inštalovaný výkon [vydelený novou kapacitou a prestavbou (repowering)] za jednotlivé technológie a sektory v MW

| iv. | Odhadované trajektórie dopytu po bioenergii rozčlenené medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu). V prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt v rámci LULUCF |
| --- | --- |

iv.

Odhadované trajektórie dopytu po bioenergii rozčlenené medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu). V prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt v rámci LULUCF

| v. | V prípade potreby iné národné trajektórie a zámery vrátane tých, ktoré sú dlhodobé alebo sektorové (napríklad podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorí sú zároveň spotrebiteľmi, energia získaná z kalu získaného pri čistení odpadových vôd) |
| --- | --- |

v.

V prípade potreby iné národné trajektórie a zámery vrátane tých, ktoré sú dlhodobé alebo sektorové (napríklad podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorí sú zároveň spotrebiteľmi, energia získaná z kalu získaného pri čistení odpadových vôd)

2.2.   Rozmer: energetická efektívnosť

| i. | Prvky stanovené v článku 4 písm. b) |
| --- | --- |

i.

Prvky stanovené v článku 4 písm. b)

| ii. | Orientačné míľniky do roku 2030, 2040 a 2050, merateľné ukazovatele pokroku na vnútroštátnej úrovni a dôkazmi podložený odhad očakávaných úspor a ďalších prínosov a ich prínos k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti, ako sú zahrnuté v plánoch realizácie stanovených v dlhodobých stratégiách obnovy pre vnútroštátny fond bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

ii.

Orientačné míľniky do roku 2030, 2040 a 2050, merateľné ukazovatele pokroku na vnútroštátnej úrovni a dôkazmi podložený odhad očakávaných úspor a ďalších prínosov a ich prínos k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti, ako sú zahrnuté v plánoch realizácie stanovených v dlhodobých stratégiách obnovy pre vnútroštátny fond bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ.

| iii. | Iné prípadné národné zámery vrátane dlhodobých cieľov alebo stratégií a odvetvových cieľov a národné zámery v oblastiach ako energetická efektívnosť v sektore dopravy a vzhľadom na vykurovanie a chladenie |
| --- | --- |

iii.

Iné prípadné národné zámery vrátane dlhodobých cieľov alebo stratégií a odvetvových cieľov a národné zámery v oblastiach ako energetická efektívnosť v sektore dopravy a vzhľadom na vykurovanie a chladenie

2.3.   Rozmer: energetická bezpečnosť

| i. | Prvky stanovené v článku 4 písm. c) |
| --- | --- |

i.

Prvky stanovené v článku 4 písm. c)

| ii. | Národné zámery týkajúce sa zvyšovania: diverzifikácie zdrojov energie a dodávky z tretích krajín; zvyšovania odolnosti regionálnych a vnútroštátnych energetických systémov |
| --- | --- |

ii.

Národné zámery týkajúce sa zvyšovania: diverzifikácie zdrojov energie a dodávky z tretích krajín; zvyšovania odolnosti regionálnych a vnútroštátnych energetických systémov

| iii. | V prípade potreby národné zámery vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín s cieľom zvýšiť odolnosť regionálnych a vnútroštátnych energetických systémov |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby národné zámery vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín s cieľom zvýšiť odolnosť regionálnych a vnútroštátnych energetických systémov

| iv. | Národné zámery vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom zavádzania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie |
| --- | --- |

iv.

Národné zámery vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom zavádzania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie

2.4.   Rozmer: vnútorný trh s energiou

2.4.1.   Prepojenosť elektrických sietí

| i. | Miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenosti elektrických sietí na úrovni aspoň 15 %, so stratégiou, v rámci ktorej bude úroveň počínajúc od roku 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti do roku 2020 vo výške 10 % a týchto ukazovateľov zoradených podľa naliehavosti:






  (1) | Cenový rozdiel na veľkoobchodnom trhu presahujúci orientačnú prahovú hodnotu 2 EUR/MWh medzi členskými štátmi, regiónmi alebo ponukovými oblasťami; |
| --- | --- | --- |

i.

Miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenosti elektrických sietí na úrovni aspoň 15 %, so stratégiou, v rámci ktorej bude úroveň počínajúc od roku 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti do roku 2020 vo výške 10 % a týchto ukazovateľov zoradených podľa naliehavosti:

(1)

Cenový rozdiel na veľkoobchodnom trhu presahujúci orientačnú prahovú hodnotu 2 EUR/MWh medzi členskými štátmi, regiónmi alebo ponukovými oblasťami;

| (2) | Nominálna prenosová kapacita prepojovacích vedení maximálne do 30 % špičkového odberu; |
| --- | --- |

(2)

Nominálna prenosová kapacita prepojovacích vedení maximálne do 30 % špičkového odberu;

| (3) | Nominálna prenosová kapacita prepojovacích vedení maximálne do 30 % inštalovanej výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(3)

Nominálna prenosová kapacita prepojovacích vedení maximálne do 30 % inštalovanej výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov.

V súvislosti s každým novým prepojovacím vedením sa vykoná sociálno-ekonomická a environmentálna analýza nákladov a prínosov, pričom sa prepojovacie vedenie zrealizuje len vtedy, ak jeho potenciálne prínosy prevažujú nad nákladmi.

2.4.2.   Infraštruktúra prenosu energie

| i. | Kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch stratégie energetickej únie |
| --- | --- |

i.

Kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch stratégie energetickej únie

| ii. | V prípade potreby hlavné projekty plánované v oblasti infraštruktúry, iné než projekty spoločného záujmu (2) |
| --- | --- |

ii.

V prípade potreby hlavné projekty plánované v oblasti infraštruktúry, iné než projekty spoločného záujmu (2)

2.4.3.   Integrácia trhov

| i. | Národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility systému, najmä v súvislosti s podporou konkurenčne určovaných cien elektrickej energie v súlade s relevantnými sektorovými právnymi predpismi, integrácia a prepájanie trhov, zamerané na zvyšovanie obchodovateľnej kapacity jestvujúcich prepojení, inteligentné siete, agregácia, riadenie odberu, uskladňovanie, distribuovaná výroba, mechanizmy na dispečing, redispečing a obmedzovanie, cenové signály v reálnom čase vrátane harmonogramu dosahovania zámerov |
| --- | --- |

i.

Národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility systému, najmä v súvislosti s podporou konkurenčne určovaných cien elektrickej energie v súlade s relevantnými sektorovými právnymi predpismi, integrácia a prepájanie trhov, zamerané na zvyšovanie obchodovateľnej kapacity jestvujúcich prepojení, inteligentné siete, agregácia, riadenie odberu, uskladňovanie, distribuovaná výroba, mechanizmy na dispečing, redispečing a obmedzovanie, cenové signály v reálnom čase vrátane harmonogramu dosahovania zámerov

| ii. | V prípade potreby národné zámery týkajúce sa nediskriminačnej účasti na energii z obnoviteľných zdrojov, reakcie na strane dopytu a uchovávania, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou vrátane harmonogramu dosahovania zámerov |
| --- | --- |

ii.

V prípade potreby národné zámery týkajúce sa nediskriminačnej účasti na energii z obnoviteľných zdrojov, reakcie na strane dopytu a uchovávania, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou vrátane harmonogramu dosahovania zámerov

| iii. | V prípade potreby národné zámery vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínos vlastnej výroby elektrickej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby národné zámery vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínos vlastnej výroby elektrickej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel

| iv. | Národné zámery pri zabezpečovaní primeranosti elektrizačnej sústavy, ako aj pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov vrátane harmonogramu dosahovania zámerov |
| --- | --- |

iv.

Národné zámery pri zabezpečovaní primeranosti elektrizačnej sústavy, ako aj pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov vrátane harmonogramu dosahovania zámerov

| v. | V prípade potreby národné zámery pri ochrane spotrebiteľov energie a zlepšovaní konkurencieschopnosti maloobchodnej časti energetického sektora |
| --- | --- |

v.

V prípade potreby národné zámery pri ochrane spotrebiteľov energie a zlepšovaní konkurencieschopnosti maloobchodnej časti energetického sektora

2.4.4.   Energetická chudoba

V prípade potreby národné zámery v oblasti energetickej chudoby a harmonogram dosahovania zámerov

2.5.   Rozmer: výskum, inovácia a konkurencieschopnosť

| i. | Národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, prípadne vrátane harmonogramu dosahovania zámerov |
| --- | --- |

i.

Národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, prípadne vrátane harmonogramu dosahovania zámerov

| ii. | Ak sú k dispozícii, národné zámery do roku 2050 týkajúce sa podpory čistých energetických technológií a v prípade potreby národné zámery zahŕňajúce dlhodobé ciele (do roku 2050) zavedenia nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a v prípade potreby súvisiacej infraštruktúry na prepravu a ukladanie uhlíka |
| --- | --- |

ii.

Ak sú k dispozícii, národné zámery do roku 2050 týkajúce sa podpory čistých energetických technológií a v prípade potreby národné zámery zahŕňajúce dlhodobé ciele (do roku 2050) zavedenia nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a v prípade potreby súvisiacej infraštruktúry na prepravu a ukladanie uhlíka

| iii. | V prípade potreby národné zámery týkajúce sa konkurencieschopnosti |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby národné zámery týkajúce sa konkurencieschopnosti

3.   POLITIKY A OPATRENIA

3.1.   Rozmer: dekarbonizácia

3.1.1.   Emisie skleníkových plynov a odstraňovanie

| i. | Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842, ako sa uvádza v bode 2.1.1, a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory, v ktorých sa má zintenzívniť odstraňovanie, v záujme dlhodobej vízie a cieľa stať sa nízkoemisným hospodárstvom a dosiahnuť rovnovážny stav medzi emisiami a odstraňovaním v súlade s Parížskou dohodou |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842, ako sa uvádza v bode 2.1.1, a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory, v ktorých sa má zintenzívniť odstraňovanie, v záujme dlhodobej vízie a cieľa stať sa nízkoemisným hospodárstvom a dosiahnuť rovnovážny stav medzi emisiami a odstraňovaním v súlade s Parížskou dohodou

| ii. | Ak je to relevantné, regionálna spolupráca v tejto oblasti |
| --- | --- |

ii.

Ak je to relevantné, regionálna spolupráca v tejto oblasti

| iii. | V prípade potreby a bez toho, aby bola ovplyvnená uplatniteľnosť pravidiel štátnej pomoci, finančné opatrenia vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby a bez toho, aby bola ovplyvnená uplatniteľnosť pravidiel štátnej pomoci, finančné opatrenia vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni

3.1.2.   Energia z obnoviteľných zdrojov

| i. | Politiky a opatrenia na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie na rok 2030 týkajúceho sa energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2, a, v prípade potreby alebo ak sú k dispozícii, prvky uvedené v bode 2.1.2 tejto prílohy vrátane opatrení v konkrétnych sektoroch a pri konkrétnych technológiách (3) |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie na rok 2030 týkajúceho sa energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2, a, v prípade potreby alebo ak sú k dispozícii, prvky uvedené v bode 2.1.2 tejto prílohy vrátane opatrení v konkrétnych sektoroch a pri konkrétnych technológiách (3)

| ii. | Ak je to relevantné, konkrétne opatrenia na regionálnu spoluprácu, ako aj, na dobrovoľnej báze, odhadovaná nadprodukcia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú možno previesť do iných členských štátov s cieľom dosiahnuť národný príspevok a trajektórie uvedené v bode 2.1.2 |
| --- | --- |

ii.

Ak je to relevantné, konkrétne opatrenia na regionálnu spoluprácu, ako aj, na dobrovoľnej báze, odhadovaná nadprodukcia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú možno previesť do iných členských štátov s cieľom dosiahnuť národný príspevok a trajektórie uvedené v bode 2.1.2

| iii. | Konkrétne opatrenia na poskytovanie finančnej podpory, ak je to vhodné aj podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy |
| --- | --- |

iii.

Konkrétne opatrenia na poskytovanie finančnej podpory, ak je to vhodné aj podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy

| iv. | Ak je to vhodné, posúdenie podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú musia členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 |
| --- | --- |

iv.

Ak je to vhodné, posúdenie podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú musia členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001

| v. | Konkrétne opatrenia na zavedenie jedného alebo viacerých kontaktných miest, zefektívnenie administratívnych postupov, zabezpečenie informácií a odbornej prípravy a podpora dohôd o nákupe energie
  Zhrnutie politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré musia členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov |
| --- | --- |

v.

Konkrétne opatrenia na zavedenie jedného alebo viacerých kontaktných miest, zefektívnenie administratívnych postupov, zabezpečenie informácií a odbornej prípravy a podpora dohôd o nákupe energie

Zhrnutie politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré musia členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov

| vi. | Posúdenie potreby vybudovať novú infraštruktúru na diaľkové vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje |
| --- | --- |

vi.

Posúdenie potreby vybudovať novú infraštruktúru na diaľkové vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje

| vii. | V prípade potreby osobitné opatrenia zamerané na podporu využívania energie z biomasy, najmä z nových zdrojov biomasy, s ohľadom na:






  — | dostupnosť biomasy vrátane udržateľnej biomasy: potenciál domácich zdrojov a dovoz z tretích krajín |
| --- | --- | --- |

vii.

V prípade potreby osobitné opatrenia zamerané na podporu využívania energie z biomasy, najmä z nových zdrojov biomasy, s ohľadom na:

—

dostupnosť biomasy vrátane udržateľnej biomasy: potenciál domácich zdrojov a dovoz z tretích krajín

| — | iné spôsoby využívania biomasy v iných sektoroch (sektoroch súvisiacich s poľnohospodárstvom a lesníctvom), ako aj opatrenia v záujme udržateľnosti produkcie a využívania biomasy |
| --- | --- |

—

iné spôsoby využívania biomasy v iných sektoroch (sektoroch súvisiacich s poľnohospodárstvom a lesníctvom), ako aj opatrenia v záujme udržateľnosti produkcie a využívania biomasy

3.1.3.   Iné prvky tohto rozmeru

| i. | V prípade potreby vnútroštátne politiky a opatrenia týkajúce sa sektora v rámci EU ETS a posúdenie aspektu doplnkovosti a vplyvov na EU ETS |
| --- | --- |

i.

V prípade potreby vnútroštátne politiky a opatrenia týkajúce sa sektora v rámci EU ETS a posúdenie aspektu doplnkovosti a vplyvov na EU ETS

| ii. | V prípade potreby politiky a opatrenia na dosiahnutie iných národných cieľov |
| --- | --- |

ii.

V prípade potreby politiky a opatrenia na dosiahnutie iných národných cieľov

| iii. | Politiky a opatrenia na dosiahnutie nízkoemisnej mobility (vrátane elektrifikácie dopravy) |
| --- | --- |

iii.

Politiky a opatrenia na dosiahnutie nízkoemisnej mobility (vrátane elektrifikácie dopravy)

| iv. | V prípade potreby vnútroštátne politiky, harmonogramy a opatrenia naplánované na postupné zrušenie energetických dotácií, najmä na fosílne palivá |
| --- | --- |

iv.

V prípade potreby vnútroštátne politiky, harmonogramy a opatrenia naplánované na postupné zrušenie energetických dotácií, najmä na fosílne palivá

3.2.   Rozmer: energetická efektívnosť

Plánované politiky, opatrenia a programy na dosiahnutie orientačných národných príspevkov energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámerov uvedených v bode 2.2 vrátane plánovaných opatrení a nástrojov (aj finančnej povahy) na podporu energetickej hospodárnosti budov, predovšetkým vzhľadom na:

| i. | Povinné schémy energetickej efektívnosti a alternatívne politické opatrenia podľa článkov 7a a 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ, ktoré sa majú vypracovať podľa prílohy III k tomuto nariadeniu |
| --- | --- |

i.

Povinné schémy energetickej efektívnosti a alternatívne politické opatrenia podľa článkov 7a a 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ, ktoré sa majú vypracovať podľa prílohy III k tomuto nariadeniu

| ii. | Dlhodobú stratégiu obnovy na podporu obnovy vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov súkromných a verejných (4), vrátane politík, opatrení a akcií na stimulovanie nákladovo efektívnej hĺbkovej obnovy a politík a akcií na zameranie sa na najhoršie segmenty vnútroštátneho fondu budov v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ |
| --- | --- |

ii.

Dlhodobú stratégiu obnovy na podporu obnovy vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov súkromných a verejných (4), vrátane politík, opatrení a akcií na stimulovanie nákladovo efektívnej hĺbkovej obnovy a politík a akcií na zameranie sa na najhoršie segmenty vnútroštátneho fondu budov v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ

| iii. | Opis politík a opatrení na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných prekážok a prekážok inej povahy, ktoré bránia zavádzaniu garantovanej energetickej služby a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti (5) |
| --- | --- |

iii.

Opis politík a opatrení na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných prekážok a prekážok inej povahy, ktoré bránia zavádzaniu garantovanej energetickej služby a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti (5)

| iv. | Iné plánované politiky, opatrenia a programy na dosiahnutie orientačných národných príspevkov energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámerov uvedených v bode 2.2 (napríklad opatrenia na podporu vzorovej úlohy verejných budov, a energetickej efektívnosti verejného obstarávania, opatrenia na podporu energetických auditov a systémov energetického manažérstva (6), opatrenia na informovanie spotrebiteľa a vzdelávacie opatrenia (7), a iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti (8)) |
| --- | --- |

iv.

Iné plánované politiky, opatrenia a programy na dosiahnutie orientačných národných príspevkov energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámerov uvedených v bode 2.2 (napríklad opatrenia na podporu vzorovej úlohy verejných budov, a energetickej efektívnosti verejného obstarávania, opatrenia na podporu energetických auditov a systémov energetického manažérstva (6), opatrenia na informovanie spotrebiteľa a vzdelávacie opatrenia (7), a iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti (8))

| v. | V prípade potreby opis politík a opatrení na podporu úlohy miestnych komunít vyrábajúcich energiu pri prispievaní k implementácii politík a opatrení v bodoch i), ii), iii) a iv). |
| --- | --- |

v.

V prípade potreby opis politík a opatrení na podporu úlohy miestnych komunít vyrábajúcich energiu pri prispievaní k implementácii politík a opatrení v bodoch i), ii), iii) a iv).

| vi. | Opis opatrení na rozvoj opatrení na využitie potenciálu energetickej efektívnosti plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry (9) |
| --- | --- |

vi.

Opis opatrení na rozvoj opatrení na využitie potenciálu energetickej efektívnosti plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry (9)

| vii. | V prípade potreby regionálnu spoluprácu v tejto oblasti |
| --- | --- |

vii.

V prípade potreby regionálnu spoluprácu v tejto oblasti

| viii. | Finančné opatrenia vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni |
| --- | --- |

viii.

Finančné opatrenia vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni

3.3.   Rozmer: energetická bezpečnosť (10)

| i. | Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.3 (11) |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.3 (11)

| ii. | Regionálna spolupráca v tejto oblasti |
| --- | --- |

ii.

Regionálna spolupráca v tejto oblasti

| iii. | V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie

3.4.   Rozmer: vnútorný trh s energiou (12)

3.4.1.   Elektrická infraštruktúra

| i. | Politiky a opatrenia na dosiahnutie vytýčeného cieľa prepojenosti, ako sa uvádza v článku 4 písm. d) |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia na dosiahnutie vytýčeného cieľa prepojenosti, ako sa uvádza v článku 4 písm. d)

| ii. | Regionálna spolupráca v tejto oblasti (13) |
| --- | --- |

ii.

Regionálna spolupráca v tejto oblasti (13)

| iii. | V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie

3.4.2.   Infraštruktúra prenosu energie

| i. | Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.4.2 vrátane prípadných konkrétnych opatrení na umožnenie realizácie projektov spoločného záujmu a iných kľúčových infraštruktúrnych projektov |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.4.2 vrátane prípadných konkrétnych opatrení na umožnenie realizácie projektov spoločného záujmu a iných kľúčových infraštruktúrnych projektov

| ii. | Regionálna spolupráca v tejto oblasti (14) |
| --- | --- |

ii.

Regionálna spolupráca v tejto oblasti (14)

| iii. | V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie

3.4.3.   Integrácia trhov

| i. | Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.4.3 |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.4.3

| ii. | opatrenia na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov energie, ako sú inteligentné siete, agregácia, reakcia na strane spotreby, skladovanie, distribuovaná výroba, mechanizmy na dispečing, redispečing a obmedzovanie, cenové signály v reálnom čase vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov |
| --- | --- |

ii.

opatrenia na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov energie, ako sú inteligentné siete, agregácia, reakcia na strane spotreby, skladovanie, distribuovaná výroba, mechanizmy na dispečing, redispečing a obmedzovanie, cenové signály v reálnom čase vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov

| iii. | V prípade potreby opatrenia na zabezpečenie nediskriminačného zapojenia energie z obnoviteľných zdrojov, reakcie na strane dopytu a skladovania, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby opatrenia na zabezpečenie nediskriminačného zapojenia energie z obnoviteľných zdrojov, reakcie na strane dopytu a skladovania, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou

| iv. | Politiky a opatrenia na ochranu spotrebiteľov, predovšetkým zraniteľných spotrebiteľov a v prípade potreby spotrebiteľov trpiacich energetickou chudobou, a na zlepšenie konkurencieschopnosti a zintenzívnenie schopnosti súťažiť na maloobchodnom trhu s energiou |
| --- | --- |

iv.

Politiky a opatrenia na ochranu spotrebiteľov, predovšetkým zraniteľných spotrebiteľov a v prípade potreby spotrebiteľov trpiacich energetickou chudobou, a na zlepšenie konkurencieschopnosti a zintenzívnenie schopnosti súťažiť na maloobchodnom trhu s energiou

| v. | Opis opatrení na umožnenie a rozvoj reakcie na dopyt vrátane opatrení zameraných na tarify na podporu dynamickej cenotvorby (15) |
| --- | --- |

v.

Opis opatrení na umožnenie a rozvoj reakcie na dopyt vrátane opatrení zameraných na tarify na podporu dynamickej cenotvorby (15)

3.4.4.   Energetická chudoba

| i. | V prípade potreby politiky a opatrenia na dosiahnutie zámerov vytýčených v bode 2.4.4 |
| --- | --- |

i.

V prípade potreby politiky a opatrenia na dosiahnutie zámerov vytýčených v bode 2.4.4

3.5.   Rozmer: výskum, inovácia a konkurencieschopnosť

| i. | Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.5 |
| --- | --- |

i.

Politiky a opatrenia týkajúce sa prvkov stanovených v bode 2.5

| ii. | V prípade potreby spolupráca s inými členskými štátmi v tejto oblasti vrátane, ak je to vhodné, informácií, ako sa do vnútroštátneho kontextu premietajú zámery a politiky Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (SET plán) |
| --- | --- |

ii.

V prípade potreby spolupráca s inými členskými štátmi v tejto oblasti vrátane, ak je to vhodné, informácií, ako sa do vnútroštátneho kontextu premietajú zámery a politiky Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (SET plán)

| iii. | V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie |
| --- | --- |

iii.

V prípade potreby opatrenia na financovanie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie

ODDIEL B: ANALYTICKÝ ZÁKLAD (16)

4.   AKTUÁLNA SITUÁCIA A PROJEKCIE VYCHÁDZAJÚCE Z EXISTUJÚCICH POLITÍK A OPATRENÍ (17) (18)

4.1.   Projekcie trendu hlavných vonkajších faktorov ovplyvňujúcich vývoj energetického systému a emisií skleníkových plynov

| i. | Makroekonomické predpovede (HDP a nárast obyvateľstva) |
| --- | --- |

i.

Makroekonomické predpovede (HDP a nárast obyvateľstva)

| ii. | Zmeny v jednotlivých sektoroch, pri ktorých sa očakáva vplyv na energetický systém a emisie skleníkových plynov |
| --- | --- |

ii.

Zmeny v jednotlivých sektoroch, pri ktorých sa očakáva vplyv na energetický systém a emisie skleníkových plynov

| iii. | Celosvetové trendy v oblasti energie, medzinárodné ceny fosílnych palív, cena uhlíka v EU ETS |
| --- | --- |

iii.

Celosvetové trendy v oblasti energie, medzinárodné ceny fosílnych palív, cena uhlíka v EU ETS

| iv. | Vývoj cien technológií |
| --- | --- |

iv.

Vývoj cien technológií

4.2.   Rozmer: dekarbonizácia

4.2.1.   Emisie skleníkových plynov a odstraňovanie

| i. | Trendy pri súčasných emisiách skleníkových plynov a odstraňovaní v EU ETS, spoločnom úsilí a sektoroch LULUCF a rôznych sektoroch energetiky |
| --- | --- |

i.

Trendy pri súčasných emisiách skleníkových plynov a odstraňovaní v EU ETS, spoločnom úsilí a sektoroch LULUCF a rôznych sektoroch energetiky

| ii. | Projekcie vývinu v jednotlivých sektoroch vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia na úrovni členských štátov a na úrovni Únie aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030) |
| --- | --- |

ii.

Projekcie vývinu v jednotlivých sektoroch vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia na úrovni členských štátov a na úrovni Únie aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030)

4.2.2.   Energia z obnoviteľných zdrojov

| i. | Aktuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe a v rôznych sektoroch (vykurovanie a chladenie, elektrina a doprava), ako aj za jednotlivé technológie v každom z týchto sektorov |
| --- | --- |

i.

Aktuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe a v rôznych sektoroch (vykurovanie a chladenie, elektrina a doprava), ako aj za jednotlivé technológie v každom z týchto sektorov

| ii. | Orientačné projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky do roku 2030 (s výhľadom do roku 2040) |
| --- | --- |

ii.

Orientačné projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky do roku 2030 (s výhľadom do roku 2040)

4.3.   Rozmer: energetická efektívnosť

| i. | Aktuálna primárna a konečná energetická spotreba v hospodárstve a za jednotlivé sektory (vrátane priemyslu, domácností, služieb a dopravy) |
| --- | --- |

i.

Aktuálna primárna a konečná energetická spotreba v hospodárstve a za jednotlivé sektory (vrátane priemyslu, domácností, služieb a dopravy)

| ii. | Aktuálny potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a efektívneho diaľkového vykurovania a chladenia (19) |
| --- | --- |

ii.

Aktuálny potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a efektívneho diaľkového vykurovania a chladenia (19)

| iii. | Projekcie, v ktorých sa zohľadňujú existujúce politiky, opatrenia a programy zamerané na energetickú efektívnosť opísané v bode 1.2 ii), primárnej a konečnej energetickej spotreby v každom sektore aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií pre rok 2030) (20) |
| --- | --- |

iii.

Projekcie, v ktorých sa zohľadňujú existujúce politiky, opatrenia a programy zamerané na energetickú efektívnosť opísané v bode 1.2 ii), primárnej a konečnej energetickej spotreby v každom sektore aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií pre rok 2030) (20)

| iv. | Nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť vyplývajúce z vnútroštátnych výpočtov podľa článku 5 smernice 2010/31/EÚ |
| --- | --- |

iv.

Nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť vyplývajúce z vnútroštátnych výpočtov podľa článku 5 smernice 2010/31/EÚ

4.4.   Rozmer: energetická bezpečnosť

| i. | Aktuálny energetický mix, domáce zdroje energie, závislosť od dovozu vrátane relevantných rizík |
| --- | --- |

i.

Aktuálny energetický mix, domáce zdroje energie, závislosť od dovozu vrátane relevantných rizík

| ii. | Projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030) |
| --- | --- |

ii.

Projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030)

4.5.   Rozmer: vnútorný trh s energiou

4.5.1.   Prepojenosť elektrických sietí

| i. | Aktuálna úroveň prepojenosti a hlavné prepojovacie vedenia (21) |
| --- | --- |

i.

Aktuálna úroveň prepojenosti a hlavné prepojovacie vedenia (21)

| ii. | Projekcie požiadaviek rozšírenia prepojovacích vedení (vrátane projekcií do roku 2030) (22) |
| --- | --- |

ii.

Projekcie požiadaviek rozšírenia prepojovacích vedení (vrátane projekcií do roku 2030) (22)

4.5.2.   Infraštruktúra prenosu energie

| i. | Kľúčové charakteristiky existujúcej infraštruktúry prenosu elektrickej energie a prepravy plynu (23) |
| --- | --- |

i.

Kľúčové charakteristiky existujúcej infraštruktúry prenosu elektrickej energie a prepravy plynu (23)

| ii. | Projekcie požiadaviek rozšírenia siete aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030) (24) |
| --- | --- |

ii.

Projekcie požiadaviek rozšírenia siete aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030) (24)

4.5.3.   Trhy s elektrickou energiou a plynom, ceny energie

| i. | Aktuálna situácia na trhoch s elektrinou a plynom vrátane cien energie |
| --- | --- |

i.

Aktuálna situácia na trhoch s elektrinou a plynom vrátane cien energie

| ii. | Projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030) |
| --- | --- |

ii.

Projekcie vývoja vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia aspoň do roku 2040 (vrátane projekcií do roku 2030)

4.6.   Rozmer: výskum, inovácia a konkurencieschopnosť

| i. | Aktuálna situácia sektora nízkouhlíkových technológií a v maximálnej možnej miere jeho postavenie na celosvetovom trhu (táto analýza sa má vykonať na úrovni Únie alebo na celosvetovej úrovni) |
| --- | --- |

i.

Aktuálna situácia sektora nízkouhlíkových technológií a v maximálnej možnej miere jeho postavenie na celosvetovom trhu (táto analýza sa má vykonať na úrovni Únie alebo na celosvetovej úrovni)

| ii. | Aktuálna úroveň výdavkov na verejný, a ak je k dispozícii, súkromný výskum a inováciu v oblasti nízkouhlíkových technológií, aktuálny počet patentov a aktuálny počet výskumných pracovníkov |
| --- | --- |

ii.

Aktuálna úroveň výdavkov na verejný, a ak je k dispozícii, súkromný výskum a inováciu v oblasti nízkouhlíkových technológií, aktuálny počet patentov a aktuálny počet výskumných pracovníkov

| iii. | Rozčlenenie súčasných cenových prvkov, ktoré tvoria tri hlavné cenové zložky (energia, sieť, dane/poplatky) |
| --- | --- |

iii.

Rozčlenenie súčasných cenových prvkov, ktoré tvoria tri hlavné cenové zložky (energia, sieť, dane/poplatky)

| iv. | Opis energetických dotácií vrátane dotácií na fosílne palivá |
| --- | --- |

iv.

Opis energetických dotácií vrátane dotácií na fosílne palivá

5.   POSÚDENIE VPLYVU PLÁNOVANÝCH POLITÍK A OPATRENÍ (25)

5.1.   Účinky plánovaných politík a opatrení opísaných v oddiele 3 na energetický systém a emisie skleníkových plynov a odstraňovanie vrátane porovnania s projekciami vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení (podľa opisu v oddiele 4).

| i. | Projekcie vývoja energetického systému a emisií skleníkových plynov a odstraňovania, ako aj emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, ak je to relevantné, v súlade so smernicou (EÚ) 2016/2284 v rámci plánovaných politík a opatrení aspoň na desať rokov po období, na ktoré sa plán vzťahuje (aj na posledný rok obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje) vrátane relevantných politík a opatrení Únie. |
| --- | --- |

i.

Projekcie vývoja energetického systému a emisií skleníkových plynov a odstraňovania, ako aj emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, ak je to relevantné, v súlade so smernicou (EÚ) 2016/2284 v rámci plánovaných politík a opatrení aspoň na desať rokov po období, na ktoré sa plán vzťahuje (aj na posledný rok obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje) vrátane relevantných politík a opatrení Únie.

| ii. | Posúdenie interakcie medzi politikami (medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami v rámci určitého rozmeru politiky a medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami rôznych rozmerov) aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje, najmä z dôvodu riadneho pochopenia vplyvu politík v oblasti energetickej efektívnosti/úspor energie na veľkosť energetického systému a z dôvodu zníženia rizika uviaznutých investícií do dodávok energie |
| --- | --- |

ii.

Posúdenie interakcie medzi politikami (medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami v rámci určitého rozmeru politiky a medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami rôznych rozmerov) aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje, najmä z dôvodu riadneho pochopenia vplyvu politík v oblasti energetickej efektívnosti/úspor energie na veľkosť energetického systému a z dôvodu zníženia rizika uviaznutých investícií do dodávok energie

| iii. | Posúdenie interakcií medzi existujúcimi politikami a opatreniami a plánovanými politikami a opatreniami a medzi týmito politikami a opatreniami a opatreniam Únie v oblasti klímy a energetiky |
| --- | --- |

iii.

Posúdenie interakcií medzi existujúcimi politikami a opatreniami a plánovanými politikami a opatreniami a medzi týmito politikami a opatreniami a opatreniam Únie v oblasti klímy a energetiky

5.2.   Makroekonomický a, v uskutočniteľnom rozsahu, zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok vrátane aspektov spravodlivého prechodu (z hľadiska nákladov a prínosu, ako aj nákladovej efektívnosti), ktoré majú plánované politiky a opatrenia opísané v oddiele 3 aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje vrátane porovnania s projekciami vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení

5.3.   Prehľad investičných potrieb

| i. | Existujúce investičné toky a forwardové investičné projekcie so zreteľom na plánované politiky a opatrenia |
| --- | --- |

i.

Existujúce investičné toky a forwardové investičné projekcie so zreteľom na plánované politiky a opatrenia

| ii. | Faktory sektorového alebo trhového rizika alebo prekážky v národnom alebo regionálnom kontexte |
| --- | --- |

ii.

Faktory sektorového alebo trhového rizika alebo prekážky v národnom alebo regionálnom kontexte

| iii. | Analýza ďalšej verejnej finančnej podpory alebo zdrojov na odstránenie identifikovaných nedostatkov v rámci bodu ii) |
| --- | --- |

iii.

Analýza ďalšej verejnej finančnej podpory alebo zdrojov na odstránenie identifikovaných nedostatkov v rámci bodu ii)

5.4.   Účinky plánovaných politík a opatrení opísaných v oddiele 3 na ostatné členské štáty a regionálnu spoluprácu aspoň do posledného roku obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje, vrátane porovnania s projekciami vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení

| i. | Účinky na energetický systém v susedných a iných členských štátoch v regióne v maximálnej možnej miere |
| --- | --- |

i.

Účinky na energetický systém v susedných a iných členských štátoch v regióne v maximálnej možnej miere

| ii. | Účinky na ceny energie, sieťové odvetvia a integráciu trhov s energiou |
| --- | --- |

ii.

Účinky na ceny energie, sieťové odvetvia a integráciu trhov s energiou

| iii. | Ak je to relevantné, účinky na regionálnu spoluprácu |
| --- | --- |

iii.

Ak je to relevantné, účinky na regionálnu spoluprácu

Časť 2

Zoznam parametrov a premenných, ktoré sa majú nahlásiť v oddiele B národného plánu (26)
   (27)
   (28)
   (29)

V oddiele B „Analytický základ“ národného plánu treba uviesť tieto parametre, premenné, energetické bilancie a ukazovatele, ak sú použité:

1.   Všeobecné parametre a premenné

| (1) | Obyvateľstvo [v miliónoch] |
| --- | --- |

(1)

Obyvateľstvo [v miliónoch]

| (2) | HDP [v miliónoch EUR] |
| --- | --- |

(2)

HDP [v miliónoch EUR]

| (3) | Sektorová hrubá pridaná hodnota (vrátane hlavných priemyselných sektorov, stavebníctva, služieb a poľnohospodárstva) [v miliónoch EUR] |
| --- | --- |

(3)

Sektorová hrubá pridaná hodnota (vrátane hlavných priemyselných sektorov, stavebníctva, služieb a poľnohospodárstva) [v miliónoch EUR]

| (4) | Počet domácností [v tisícoch] |
| --- | --- |

(4)

Počet domácností [v tisícoch]

| (5) | Veľkosť domácnosti [počet obyvateľov/domácnosť] |
| --- | --- |

(5)

Veľkosť domácnosti [počet obyvateľov/domácnosť]

| (6) | Disponibilný príjem domácností [v EUR] |
| --- | --- |

(6)

Disponibilný príjem domácností [v EUR]

| (7) | Počet osobokilometrov: všetky spôsoby dopravy, t. j. rozdelené medzi cestnú (podľa možnosti oddelene za automobily a autobusy), železničnú, leteckú a domácu lodnú (ak je relevantná) [v miliónoch osobokilometrov] |
| --- | --- |

(7)

Počet osobokilometrov: všetky spôsoby dopravy, t. j. rozdelené medzi cestnú (podľa možnosti oddelene za automobily a autobusy), železničnú, leteckú a domácu lodnú (ak je relevantná) [v miliónoch osobokilometrov]

| (8) | Počet tonokilometrov v nákladnej doprave: všetky spôsoby dopravy okrem medzinárodnej námornej, t. j. rozdelené medzi cestnú, železničnú, leteckú a domácu lodnú (vnútrozemské vodné cesty a vnútroštátna námorná doprava) [v miliónoch tonokilometrov] |
| --- | --- |

(8)

Počet tonokilometrov v nákladnej doprave: všetky spôsoby dopravy okrem medzinárodnej námornej, t. j. rozdelené medzi cestnú, železničnú, leteckú a domácu lodnú (vnútrozemské vodné cesty a vnútroštátna námorná doprava) [v miliónoch tonokilometrov]

| (9) | Medzinárodné dovozné ceny ropy, plynu a uhlia [EUR/GJ alebo EUR/toe] na základe odporúčaní Komisie |
| --- | --- |

(9)

Medzinárodné dovozné ceny ropy, plynu a uhlia [EUR/GJ alebo EUR/toe] na základe odporúčaní Komisie

| (10) | Cena uhlíka v EU ETS [EUR/emisná kvóta] na základe odporúčaní Komisie |
| --- | --- |

(10)

Cena uhlíka v EU ETS [EUR/emisná kvóta] na základe odporúčaní Komisie

| (11) | Predpoklady výmenných kurzov EUR a (prípadne) USD [EUR/mena a USD/mena] |
| --- | --- |

(11)

Predpoklady výmenných kurzov EUR a (prípadne) USD [EUR/mena a USD/mena]

| (12) | Počet vykurovacích dennostupňov (Heating Degree Days, HDD) |
| --- | --- |

(12)

Počet vykurovacích dennostupňov (Heating Degree Days, HDD)

| (13) | Počet chladiacich dennostupňov (Cooling Degree Days, CDD) |
| --- | --- |

(13)

Počet chladiacich dennostupňov (Cooling Degree Days, CDD)

| (14) | Predpoklady nákladov na technológie použité pri zostavovaní modelov hlavných relevantných technológií |
| --- | --- |

(14)

Predpoklady nákladov na technológie použité pri zostavovaní modelov hlavných relevantných technológií

2.   Energetické bilancie a ukazovatele

2.1.   Dodávka energie

| (1) | Domáca produkcia jednotlivých druhov paliva (všetky energetické produkty, ktoré sa produkujú vo významných množstvách) [ktoe] |
| --- | --- |

(1)

Domáca produkcia jednotlivých druhov paliva (všetky energetické produkty, ktoré sa produkujú vo významných množstvách) [ktoe]

| (2) | Čistý dovoz jednotlivých druhov paliva (vrátane elektriny a rozdelený na čistý dovoz z EÚ a čistý dovoz z krajín mimo nej) [ktoe] |
| --- | --- |

(2)

Čistý dovoz jednotlivých druhov paliva (vrátane elektriny a rozdelený na čistý dovoz z EÚ a čistý dovoz z krajín mimo nej) [ktoe]

| (3) | Závislosť od dovozu z tretích krajín [%] |
| --- | --- |

(3)

Závislosť od dovozu z tretích krajín [%]

| (4) | Hlavné zdroje dovozu (krajiny) hlavných nosičov energie (vrátane plynu a elektriny) |
| --- | --- |

(4)

Hlavné zdroje dovozu (krajiny) hlavných nosičov energie (vrátane plynu a elektriny)

| (5) | Hrubá domáca spotreba z jednotlivých zdrojov paliva (vrátane tuhého paliva, všetkých energetických produktov: uhlie, ropa a ropné produkty, zemný plyn, jadrová energia, elektrina, získané teplo, energia z obnoviteľných zdrojov, odpad) [ktoe] |
| --- | --- |

(5)

Hrubá domáca spotreba z jednotlivých zdrojov paliva (vrátane tuhého paliva, všetkých energetických produktov: uhlie, ropa a ropné produkty, zemný plyn, jadrová energia, elektrina, získané teplo, energia z obnoviteľných zdrojov, odpad) [ktoe]

2.2.   Elektrina a teplo

| (1) | Hrubá výroba elektriny [GWh] |
| --- | --- |

(1)

Hrubá výroba elektriny [GWh]

| (2) | Hrubá výroba elektriny rozdelená podľa paliva (všetky energetické produkty) [GWh] |
| --- | --- |

(2)

Hrubá výroba elektriny rozdelená podľa paliva (všetky energetické produkty) [GWh]

| (3) | Podiel kombinovanej výroby elektriny a tepla na celkovej výrobe elektriny a tepla [%] |
| --- | --- |

(3)

Podiel kombinovanej výroby elektriny a tepla na celkovej výrobe elektriny a tepla [%]

| (4) | Inštalovaný výkon výroby elektriny podľa jednotlivých zdrojov vrátane vyradení a nových investícií [MW] |
| --- | --- |

(4)

Inštalovaný výkon výroby elektriny podľa jednotlivých zdrojov vrátane vyradení a nových investícií [MW]

| (5) | Výroba tepla v tepelných elektrárňach |
| --- | --- |

(5)

Výroba tepla v tepelných elektrárňach

| (6) | Výroba tepla zo zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla vrátane odpadového tepla v priemysle |
| --- | --- |

(6)

Výroba tepla zo zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla vrátane odpadového tepla v priemysle

| (7) | Kapacity cezhraničného prepojenia na prepravu plynu a prenos elektriny [vymedzenie pri elektrine v súlade s výsledkami prebiehajúcich rozhovorov na základe cieľa dosiahnuť 15 % prepojenosť] a ich plánované miery využitia |
| --- | --- |

(7)

Kapacity cezhraničného prepojenia na prepravu plynu a prenos elektriny [vymedzenie pri elektrine v súlade s výsledkami prebiehajúcich rozhovorov na základe cieľa dosiahnuť 15 % prepojenosť] a ich plánované miery využitia

2.3.   Sektor premeny

| (1) | Vstupy paliva v tepelných elektrárňach (vrátane tuhého paliva, ropy, zemného plynu) [ktoe] |
| --- | --- |

(1)

Vstupy paliva v tepelných elektrárňach (vrátane tuhého paliva, ropy, zemného plynu) [ktoe]

| (2) | Vstup paliva na iné procesy premeny [ktoe] |
| --- | --- |

(2)

Vstup paliva na iné procesy premeny [ktoe]

2.4.   Energetická spotreba

| (1) | Primárna a konečná energetická spotreba [ktoe] |
| --- | --- |

(1)

Primárna a konečná energetická spotreba [ktoe]

| (2) | Konečná energetická spotreba podľa sektorov [vrátane priemyslu, domácností, služieb, poľnohospodárstva a dopravy (vrátane rozdelenia na osobnú a nákladnú dopravu, ak sú dostupné údaje,)] [ktoe] |
| --- | --- |

(2)

Konečná energetická spotreba podľa sektorov [vrátane priemyslu, domácností, služieb, poľnohospodárstva a dopravy (vrátane rozdelenia na osobnú a nákladnú dopravu, ak sú dostupné údaje,)] [ktoe]

| (3) | Konečná energetická spotreba podľa paliva (všetky energetické produkty) [ktoe] |
| --- | --- |

(3)

Konečná energetická spotreba podľa paliva (všetky energetické produkty) [ktoe]

| (4) | Konečná neenergetická spotreba [ktoe] |
| --- | --- |

(4)

Konečná neenergetická spotreba [ktoe]

| (5) | Primárna energetická náročnosť hospodárstva spolu (primárna energetická spotreba na HDP [toe/EUR]) |
| --- | --- |

(5)

Primárna energetická náročnosť hospodárstva spolu (primárna energetická spotreba na HDP [toe/EUR])

| (6) | Konečná energetická náročnosť podľa sektora [vrátane priemyslu, domácností, služieb, dopravy (vrátane rozdelenia na osobnú a nákladnú dopravu, ak sú dostupné údaje)] |
| --- | --- |

(6)

Konečná energetická náročnosť podľa sektora [vrátane priemyslu, domácností, služieb, dopravy (vrátane rozdelenia na osobnú a nákladnú dopravu, ak sú dostupné údaje)]

2.5.   Ceny

| (1) | Ceny elektrickej energie podľa typu sektora, ktorý ju využíva (domácnosti, priemysel, služby) |
| --- | --- |

(1)

Ceny elektrickej energie podľa typu sektora, ktorý ju využíva (domácnosti, priemysel, služby)

| (2) | Vnútroštátne maloobchodné ceny paliva (vrátane daní, rozčlenené podľa zdrojov a sektorov) [EUR/ktoe] |
| --- | --- |

(2)

Vnútroštátne maloobchodné ceny paliva (vrátane daní, rozčlenené podľa zdrojov a sektorov) [EUR/ktoe]

2.6.   Investície

Investičné náklady v sektoroch premeny, dodávky, prenosu a distribúcie energie

2.7.   Obnoviteľné zdroje energie

| (1) | Hrubá konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov a podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe, v jednotlivých sektoroch (elektrina, vykurovanie a chladenie, doprava) a podľa technológie |
| --- | --- |

(1)

Hrubá konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov a podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe, v jednotlivých sektoroch (elektrina, vykurovanie a chladenie, doprava) a podľa technológie

| (2) | Výroba elektriny a tepla z energie z obnoviteľných zdrojov v budovách; zahŕňa, ak sú k dispozícii, rozčlenené údaje o vyrobenej a spotrebovanej energii, ako aj energii dodanej do siete zo slnečných fotovoltických systémov, z tepelných solárnych systémov, biomasy, tepelných čerpadiel, geotermálnych systémov a všetkých iných decentralizovaných systémov s obnoviteľnými zdrojmi energie |
| --- | --- |

(2)

Výroba elektriny a tepla z energie z obnoviteľných zdrojov v budovách; zahŕňa, ak sú k dispozícii, rozčlenené údaje o vyrobenej a spotrebovanej energii, ako aj energii dodanej do siete zo slnečných fotovoltických systémov, z tepelných solárnych systémov, biomasy, tepelných čerpadiel, geotermálnych systémov a všetkých iných decentralizovaných systémov s obnoviteľnými zdrojmi energie

| (3) | V prípade potreby iné národné trajektórie vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové, podiel biopalív na báze potravín a pokročilých biopalív, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, ako aj energia z obnoviteľných zdrojov ktorú produkujú mestá a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(3)

V prípade potreby iné národné trajektórie vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové, podiel biopalív na báze potravín a pokročilých biopalív, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, ako aj energia z obnoviteľných zdrojov ktorú produkujú mestá a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov.

3.   Ukazovatele týkajúce sa emisií skleníkových plynov a odstraňovania

| (1) | Emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa sektorov politiky (EU ETS, spoločné úsilie a LULUCF) |
| --- | --- |

(1)

Emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa sektorov politiky (EU ETS, spoločné úsilie a LULUCF)

| (2) | Emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa sektorov IPCC a druhu plynu (v relevantných prípadoch osobitne za EU ETS a odvetvia, na ktoré sa vzťahuje spoločné úsilie) [tCO2eq] |
| --- | --- |

(2)

Emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa sektorov IPCC a druhu plynu (v relevantných prípadoch osobitne za EU ETS a odvetvia, na ktoré sa vzťahuje spoločné úsilie) [tCO2eq]

| (3) | Uhlíková náročnosť hospodárstva spolu [tCO2eq/HDP] |
| --- | --- |

(3)

Uhlíková náročnosť hospodárstva spolu [tCO2eq/HDP]

| (4) | Ukazovatele súvisiace s emisiami CO2







  a) | Intenzita skleníkových plynov z domácej výroby elektrickej energie a tepla [tCO2eq/MWh] |
| --- | --- | --- |

(4)

Ukazovatele súvisiace s emisiami CO2

a)

Intenzita skleníkových plynov z domácej výroby elektrickej energie a tepla [tCO2eq/MWh]

| b) | Intenzita skleníkových plynov z konečnej energetickej spotreby podľa sektorov [tCO2eq/toe] |
| --- | --- |

b)

Intenzita skleníkových plynov z konečnej energetickej spotreby podľa sektorov [tCO2eq/toe]

| (5) | Ukazovatele nesúvisiace s emisiami CO2







  a) | Hospodárske zvieratá: mliekové plemená hovädzieho dobytka [1 000 kusov], iné ako mliekové plemená hovädzieho dobytka [1 000 kusov], ovce [1 000 kusov], ošípané [1 000 kusov], hydina [1 000 kusov] |
| --- | --- | --- |

(5)

Ukazovatele nesúvisiace s emisiami CO2

a)

Hospodárske zvieratá: mliekové plemená hovädzieho dobytka [1 000 kusov], iné ako mliekové plemená hovädzieho dobytka [1 000 kusov], ovce [1 000 kusov], ošípané [1 000 kusov], hydina [1 000 kusov]

| b) | Prísun dusíka z aplikácie umelých hnojív [kt dusíka] |
| --- | --- |

b)

Prísun dusíka z aplikácie umelých hnojív [kt dusíka]

| c) | Prísun dusíka z aplikácie hnoja [kt dusíka] |
| --- | --- |

c)

Prísun dusíka z aplikácie hnoja [kt dusíka]

| d) | Viazaný dusík vďaka plodinám viažucim dusík [kt dusíka] |
| --- | --- |

d)

Viazaný dusík vďaka plodinám viažucim dusík [kt dusíka]

| e) | Dusík v zvyškoch plodín vrátených na pôdu [kt dusíka] |
| --- | --- |

e)

Dusík v zvyškoch plodín vrátených na pôdu [kt dusíka]

| f) | Plocha obrábaných organických pôd [hektáre] |
| --- | --- |

f)

Plocha obrábaných organických pôd [hektáre]

| g) | Tvorba komunálneho tuhého odpadu |
| --- | --- |

g)

Tvorba komunálneho tuhého odpadu

| h) | Komunálny tuhý odpad určený na skládky |
| --- | --- |

h)

Komunálny tuhý odpad určený na skládky

| i) | Podiel spätného získania CH4 z celkovej tvorby CH4 na skládkach [%] |
| --- | --- |

i)

Podiel spätného získania CH4 z celkovej tvorby CH4 na skládkach [%]

---

(1)  Je potrebné zabezpečiť konzistentnosť s dlhodobými stratégiami podľa článku 15.

(2)  V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39).

(3)  Členské štáty pri plánovaní týchto opatrení zohľadnia skončenie životnosti existujúcich zariadení a potenciál prestavby (repowering).

(4)  V súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ.

(5)  V súlade s článkom 18 smernice 2012/27/EÚ.

(6)  V súlade s článkom 8 smernice 2012/27/EÚ.

(7)  V súlade s článkami 12 a 17 smernice 2012/27/EÚ.

(8)  V súlade s článkom 19 smernice 2012/27/EÚ.

(9)  V súlade s článkom 15 ods. 2 smernice 2012/27/EÚ.

(10)  Politiky a opatrenia musia odrážať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.

(11)  Musí sa zabezpečiť súlad s preventívnymi akčnými plánmi a núdzovými plánmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Ú. v. EÚ L 280, 28.10.2017, s. 1), ako aj s plánmi pripravenosti na riziká podľa nariadenia (EÚ) 2018/2001 [podľa návrhu COM(2016)0862 o pripravenosti na riziká v sektore elektrickej energie a o zrušení smernice 2005/89/ES].

(12)  Politiky a opatrenia musia odrážať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.

(13)  Iné než regionálne zoskupenia projektov spoločného záujmu vytvorené podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013.

(14)  Iné než regionálne zoskupenia projektov spoločného záujmu vytvorené podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013.

(15)  V súlade s článkom 15 ods. 8 smernice 2012/27/EÚ.

(16)  Podrobný zoznam parametrov a premenných, ktoré treba nahlásiť v oddiele B plánu, sa uvádza v časti 2.

(17)  Aktuálna situácia je situácia v deň predloženia národného plánu (alebo v posledný dostupný dátum). Existujúce politiky a opatrenia zahŕňajú vykonávané a prijaté politiky a opatrenia. Prijaté politiky a opatrenia sú politiky a opatrenia, pre ktoré bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie ku dňu predloženia národného plánu a existuje jasný záväzok vykonávať ich. Vykonávané politiky a opatrenia sú politiky a opatrenia, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku: priamo uplatniteľné európske právne predpisy alebo vnútroštátne právne predpisy sú v platnosti, bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd, boli pridelené finančné zdroje a boli zmobilizované ľudské zdroje.

(18)  Výber vonkajších faktorov môže byť založený na referenčnom scenári EÚ do roku 2016 alebo ďalších následných politických scenároch tých istých premenných. Navyše konkrétne výsledky v jednotlivých členských štátoch vyplývajúce z referenčného scenára EÚ do roku 2016, ako aj výsledky následných politických scenárov môžu predstavovať aj užitočný zdroj informácií pri zostavovaní národných projekcií vychádzajúcich z existujúcich politík a opatrení a vypracúvaní posúdení vplyvu.

(19)  V súlade s článkom 14 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ.

(20)  Táto referenčná projekcia vývoja za nezmenených okolností je východiskovým údajom pre cieľ primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030 opísaný v bode 2.3 a pre prevodné koeficienty.

(21)  S odkazom na prehľad existujúcej prenosovej infraštruktúry prevádzkovateľov prenosových sústav (PPS).

(22)  S odkazom na národné plány rozvoja siete a regionálne investičné plány PPS.

(23)  S odkazom na prehľad existujúcej prenosovej infraštruktúry PPS.

(24)  S odkazom na národné plány rozvoja siete a regionálne investičné plány PPS.

(25)  Plánované politiky a opatrenia sú prerokúvané možnosti s reálnou pravdepodobnosťou, že budú prijaté a vykonávané po dni predloženia národného plánu. Výsledné projekcie podľa oddielu 5.1 bodu i) preto musia zahŕňať nielen vykonávané a prijaté politiky a opatrenia (projekcie vzhľadom na existujúce politiky a opatrenia), ale aj plánované politiky a opatrenia.

(26)  V pláne na obdobie 2021 až 2030: Za každý parameter/premennú na zozname je potrebné v oddieloch 4 aj 5 nahlásiť trendy v období 2005 – 2040 (prípadne 2005 – 2050) vrátane údaja za rok 2030 v päťročných intervaloch. Uvedie sa parameter založený na vonkajších predpokladoch oproti výstupu modelovacích cvičení.

(27)  Nahlásené údaje a projekcie v čo najväčšej možnej miere musia vychádzať z údajov Eurostatu a byť s týmito údajmi a metódami nahlasovania európskych štatistík v relevantných sektorových právnych predpisoch konzistentné, keďže európske štatistiky sú hlavným zdrojom štatistických údajov používaných na podávanie správ a monitorovanie v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike.

(28)  Poznámka: všetky projekcie musia vychádzať z konštantných cien (východiskovým údajom sú ceny v roku 2016).

(29)  Komisia poskytne odporúčania vzhľadom na kľúčové parametre na účely projekcií, minimálne vzhľadom na dovozné ceny ropy, plynu a uhlia, ako aj na ceny uhlíka v EU ETS.

---

PRÍLOHA II

NÁRODNÉ PRÍSPEVKY PRE PODIEL ENERGIE Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV NA HRUBEJ KONEČNEJ ENERGETICKEJ SPOTREBE V ROKU 2030

| 1. | Tento orientačný vzorec predstavuje objektívne kritériá uvedené v článku 5 ods. 1 písm. e) bodoch i) až v), každý vyjadrený v percentuálnych bodoch:






  a) | národný záväzný cieľ členského štátu na rok 2020 stanovený v treťom stĺpci tabuľky v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

národný záväzný cieľ členského štátu na rok 2020 stanovený v treťom stĺpci tabuľky v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001;

| b) | paušálny príspevok (ďalej len „CFlat“); |
| --- | --- |

b)

paušálny príspevok (ďalej len „CFlat“);

| c) | príspevok na základe HDP na obyvateľa (ďalej len „CHDP“); |
| --- | --- |

c)

príspevok na základe HDP na obyvateľa (ďalej len „CHDP“);

| d) | príspevok na základe potenciálu (ďalej len „CPotential“); |
| --- | --- |

d)

príspevok na základe potenciálu (ďalej len „CPotential“);

| e) | príspevok zohľadňujúci úroveň prepojenia členského štátu (ďalej len „CInterco“). |
| --- | --- |

e)

príspevok zohľadňujúci úroveň prepojenia členského štátu (ďalej len „CInterco“).

| 2. | CFlat je rovnaký pre všetky členské štáty. CFlat všetkých členských štátov spoločne prispieva 30 % k rozdielu medzi cieľmi Únie do roku 2030 a do roku 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | CHDP sa členským štátom pridelí na základe pomeru HDP na obyvateľa k priemeru Únie podľa údajov Eurostatu za obdobie rokov 2013 až 2017, vyjadreného ako parita kúpnej sily, pričom táto hodnota v prípade každého členského štátu môže predstavovať najviac 150 % priemeru Únie. CHDP všetkých členských štátov spoločne prispieva 30 % k rozdielu medzi cieľmi Únie do roku 2030 a do roku 2020. |
| --- | --- |

3.

| 4. | CPotential sa členským štátom pridelí na základe rozdielu medzi podielom energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu v roku 2030 podľa scenára PRIMES a jeho záväzným národným cieľom do roku 2020. CPotential všetkých členských štátov spoločne prispieva 30 % k rozdielu medzi cieľmi Únie na rok 2030 a na rok 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CInterco sa členským štátom pridelí na základe pomeru prepojenia elektrických sietí k priemeru Únie v roku 2017, nameraného ako čistá prenosová kapacita v pomere k celkovej inštalovanej výrobnej kapacite, pričom táto hodnota v prípade každého členského štátu môže predstavovať najviac 150 % priemeru Únie. CInterco všetkých členských štátov spoločne prispieva 10 % k rozdielu medzi cieľmi Únie na rok 2030 a na rok 2020. |
| --- | --- |

5.

---

PRÍLOHA III

OZNÁMENIE OPATRENÍ A METODÍK ČLENSKÝCH ŠTÁTOV NA VYKONÁVANIE ČLÁNKU 7 SMERNICE 2012/27/EÚ

Členské štáty podľa prílohy V bodu 5 smernice 2012/27/EÚ oznamujú Komisii svoju navrhovanú podrobnú metodiku na fungovanie povinných schém energetickej efektívnosti, ako aj svoje alternatívne politické opatrenia uvedené v článkoch 7a a 7b a článku 20 ods. 6 uvedenej smernice.

1.   Výpočet miery požadovaných úspor energie, ktoré treba dosiahnuť za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030, s vysvetlením, ako sa zohľadňujú tieto prvky:

| a) | ročná konečná energetická spotreba ako priemer obdobia troch posledných rokov pred 1. januárom 2019 [v ktoe]; |
| --- | --- |

a)

ročná konečná energetická spotreba ako priemer obdobia troch posledných rokov pred 1. januárom 2019 [v ktoe];

| b) | celkový kumulatívny objem úspor konečnej energetickej spotreby, ktorý sa má dosiahnuť [v ktoe], v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. b) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

b)

celkový kumulatívny objem úspor konečnej energetickej spotreby, ktorý sa má dosiahnuť [v ktoe], v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. b) smernice 2012/27/EÚ;

| c) | údaje použité pri výpočte konečnej spotreby energie a zdroje takýchto údajov vrátane odôvodnenia, prečo sa použili alternatívne štatistické zdroje, a prípadných rozdielov medzi výslednými množstvami (ak sa použili iné zdroje než Eurostat). |
| --- | --- |

c)

údaje použité pri výpočte konečnej spotreby energie a zdroje takýchto údajov vrátane odôvodnenia, prečo sa použili alternatívne štatistické zdroje, a prípadných rozdielov medzi výslednými množstvami (ak sa použili iné zdroje než Eurostat).

2.   Členské štáty, ktoré sa rozhodnú využiť akúkoľvek z možností podľa článku 7 ods. 2 smernice 2012/27/EÚ, oznámia aj svoj výpočet úrovne požiadavky na úspory energie, ktorá sa má dosiahnuť za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030, pričom uvedú, ako sa zohľadnia aj tieto prvky:

| a) | ich vlastná miera ročných úspor; |
| --- | --- |

a)

ich vlastná miera ročných úspor;

| b) | ich vlastný základ pre výpočet a energia použitá v doprave celkom alebo sčasti vylúčená z výpočtu [v ktoe]; |
| --- | --- |

b)

ich vlastný základ pre výpočet a energia použitá v doprave celkom alebo sčasti vylúčená z výpočtu [v ktoe];

| c) | vypočítaný kumulatívny objem úspor energie za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 (pred uplatnením možností uvedených v písmenách b) až g) článku 7 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ) [v ktoe]; |
| --- | --- |

c)

vypočítaný kumulatívny objem úspor energie za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 (pred uplatnením možností uvedených v písmenách b) až g) článku 7 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ) [v ktoe];

| d) | uplatnenie možností uvedených v písmenách b) až g) článku 7 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ:






  i) | konečná energetická spotreba v priemyselných činnostiach [v ktoe] uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES vylúčená z výpočtu v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. b) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- | --- |

d)

uplatnenie možností uvedených v písmenách b) až g) článku 7 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ:

i)

konečná energetická spotreba v priemyselných činnostiach [v ktoe] uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES vylúčená z výpočtu v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. b) smernice 2012/27/EÚ;

| ii) | objem úspor energie [v ktoe] dosiahnutý v sektoroch premeny, prenosu a distribúcie energie vrátane infraštruktúry pre účinné diaľkové vykurovanie a chladenie v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. c) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

ii)

objem úspor energie [v ktoe] dosiahnutý v sektoroch premeny, prenosu a distribúcie energie vrátane infraštruktúry pre účinné diaľkové vykurovanie a chladenie v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. c) smernice 2012/27/EÚ;

| iii) | objem úspor energie [v ktoe] vyplývajúci z nových individuálnych činností vykonaných po 31. decembri 2008, ktorých vplyv pretrváva aj v roku 2020 a po ňom, v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. d) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

iii)

objem úspor energie [v ktoe] vyplývajúci z nových individuálnych činností vykonaných po 31. decembri 2008, ktorých vplyv pretrváva aj v roku 2020 a po ňom, v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. d) smernice 2012/27/EÚ;

| iv) | objem úspor energie [v ktoe], ktoré vyplývajú z politických opatrení, za predpokladu, že možno preukázať, že tieto politické opatrenia majú za následok individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktoré prinášajú úspory po 31. decembri 2020, v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. e) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

iv)

objem úspor energie [v ktoe], ktoré vyplývajú z politických opatrení, za predpokladu, že možno preukázať, že tieto politické opatrenia majú za následok individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktoré prinášajú úspory po 31. decembri 2020, v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. e) smernice 2012/27/EÚ;

| v) | množstvo vyrobenej energie [v ktoe] na alebo v budovách pre vlastné použitie ako dôsledok politických opatrení podporujúcich nové inštalácie technológií obnoviteľných zdrojov energie v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. f) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

v)

množstvo vyrobenej energie [v ktoe] na alebo v budovách pre vlastné použitie ako dôsledok politických opatrení podporujúcich nové inštalácie technológií obnoviteľných zdrojov energie v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. f) smernice 2012/27/EÚ;

| vi) | objem úspor energie [v ktoe], ktoré presahujú kumulatívne úspory energie požadované v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, ktoré členské štáty započítavajú do obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. g) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

vi)

objem úspor energie [v ktoe], ktoré presahujú kumulatívne úspory energie požadované v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, ktoré členské štáty započítavajú do obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. g) smernice 2012/27/EÚ;

| e) | celkový kumulatívny objem úspor energie (po uplatnení možností uvedených v článku 7 ods. 4 písm. b) až g) smernice 2012/27/EÚ. |
| --- | --- |

e)

celkový kumulatívny objem úspor energie (po uplatnení možností uvedených v článku 7 ods. 4 písm. b) až g) smernice 2012/27/EÚ.

3.   Politické opatrenia zamerané na dosiahnutie požadovaných úspor uvedených v článku 7 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ:

3.1.   Povinné schémy energetickej efektívnosti uvedené v článku 7a smernice 2012/27/EÚ:

| a) | opis povinnej schémy energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

opis povinnej schémy energetickej efektívnosti;

| b) | očakávaný celkový kumulatívny a ročný objem úspor a trvanie obdobia (období) povinnosti; |
| --- | --- |

b)

očakávaný celkový kumulatívny a ročný objem úspor a trvanie obdobia (období) povinnosti;

| c) | povinné subjekty a ich zodpovednosť; |
| --- | --- |

c)

povinné subjekty a ich zodpovednosť;

| d) | cieľové odvetvia; |
| --- | --- |

d)

cieľové odvetvia;

| e) | oprávnené činnosti zaručené v rámci opatrenia; |
| --- | --- |

e)

oprávnené činnosti zaručené v rámci opatrenia;

| f) | informácie o uplatňovaní týchto ustanovení smernice 2012/27/EÚ:






  i) | v prípade potreby konkrétne činnosti, podiel úspor, ktoré sa majú dosiahnuť v domácnostiach trpiacich energetickou chudobou v súlade s článkom 7 ods. 11; |
| --- | --- | --- |

f)

informácie o uplatňovaní týchto ustanovení smernice 2012/27/EÚ:

i)

v prípade potreby konkrétne činnosti, podiel úspor, ktoré sa majú dosiahnuť v domácnostiach trpiacich energetickou chudobou v súlade s článkom 7 ods. 11;

| ii) | úspory, ktoré dosiahli poskytovatelia energetických služieb alebo iné tretie strany v súlade s článkom 7a ods. 6 písm. a); |
| --- | --- |

ii)

úspory, ktoré dosiahli poskytovatelia energetických služieb alebo iné tretie strany v súlade s článkom 7a ods. 6 písm. a);

| iii) | „ukladanie a požičiavanie“ v súlade s článkom 7a ods. 6 písm. b); |
| --- | --- |

iii)

„ukladanie a požičiavanie“ v súlade s článkom 7a ods. 6 písm. b);

| g) | ak je to relevantné, informácie o obchodovaní s úsporami energie. |
| --- | --- |

g)

ak je to relevantné, informácie o obchodovaní s úsporami energie.

3.2.   Alternatívne opatrenia uvedené v článku 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ (okrem zdaňovania):

| a) | druh politického opatrenia; |
| --- | --- |

a)

druh politického opatrenia;

| b) | stručný opis politického opatrenia vrátane hlavných vlastností každého oznámeného politického opatrenia; |
| --- | --- |

b)

stručný opis politického opatrenia vrátane hlavných vlastností každého oznámeného politického opatrenia;

| c) | očakávaný celkový kumulatívny a ročný objem úspor za každé opatrenie a/alebo objem úspor energie vo vzťahu k akémukoľvek prechodnému obdobiu; |
| --- | --- |

c)

očakávaný celkový kumulatívny a ročný objem úspor za každé opatrenie a/alebo objem úspor energie vo vzťahu k akémukoľvek prechodnému obdobiu;

| d) | vykonávajúce orgány verejnej moci, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty a ich zodpovednosť za vykonávanie politického opatrenia (politických opatrení); |
| --- | --- |

d)

vykonávajúce orgány verejnej moci, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty a ich zodpovednosť za vykonávanie politického opatrenia (politických opatrení);

| e) | cieľové odvetvia; |
| --- | --- |

e)

cieľové odvetvia;

| f) | oprávnené činnosti zaručené v rámci opatrenia; |
| --- | --- |

f)

oprávnené činnosti zaručené v rámci opatrenia;

| g) | v prípade potreby konkrétne politické opatrenia alebo individuálne činnosti zamerané na energetickú chudobu. |
| --- | --- |

g)

v prípade potreby konkrétne politické opatrenia alebo individuálne činnosti zamerané na energetickú chudobu.

3.3.   Informácie o daňových opatreniach:

| a) | stručný opis daňového opatrenia; |
| --- | --- |

a)

stručný opis daňového opatrenia;

| b) | trvanie daňového opatrenia; |
| --- | --- |

b)

trvanie daňového opatrenia;

| c) | vykonávajúci orgán verejnej moci; |
| --- | --- |

c)

vykonávajúci orgán verejnej moci;

| d) | očakávaný kumulatívny a ročný objem úspor za každé opatrenie; |
| --- | --- |

d)

očakávaný kumulatívny a ročný objem úspor za každé opatrenie;

| e) | cieľové odvetvia a segment daňovníkov; |
| --- | --- |

e)

cieľové odvetvia a segment daňovníkov;

| f) | metodika výpočtu vrátane toho, ktoré cenové elasticity sa používajú a ako boli stanovené, v súlade s bodom 4 prílohy V k smernici 2012/27/EÚ. |
| --- | --- |

f)

metodika výpočtu vrátane toho, ktoré cenové elasticity sa používajú a ako boli stanovené, v súlade s bodom 4 prílohy V k smernici 2012/27/EÚ.

4.   Metodika výpočtu pre opatrenia oznámené podľa článkov 7a a 7b a článku 20 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ (okrem daňových opatrení):

| a) | použité metódy merania uvedené v bode 1 prílohy V k smernici 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

a)

použité metódy merania uvedené v bode 1 prílohy V k smernici 2012/27/EÚ;

| b) | metóda vyjadrenia úspor energie (úspory primárnej alebo konečnej energie); |
| --- | --- |

b)

metóda vyjadrenia úspor energie (úspory primárnej alebo konečnej energie);

| c) | životnosť opatrení, miera poklesu úspor v čase, a prístup použitý pri zohľadnení životnosti úspor; |
| --- | --- |

c)

životnosť opatrení, miera poklesu úspor v čase, a prístup použitý pri zohľadnení životnosti úspor;

| d) | stručný opis metodiky výpočtu vrátane spôsobu, akým sa zabezpečuje doplnkovosť a miera podstatnosti úspor a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory; |
| --- | --- |

d)

stručný opis metodiky výpočtu vrátane spôsobu, akým sa zabezpečuje doplnkovosť a miera podstatnosti úspor a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory;

| e) | informácie o riešení možného prekrývania opatrení a individuálnych činností s cieľom predísť dvojitému započítaniu úspor energie; |
| --- | --- |

e)

informácie o riešení možného prekrývania opatrení a individuálnych činností s cieľom predísť dvojitému započítaniu úspor energie;

| f) | ak je to relevantné, klimatické odchýlky a použitý prístup. |
| --- | --- |

f)

ak je to relevantné, klimatické odchýlky a použitý prístup.

5.   Monitorovanie a overovanie

| a) | stručný opis monitorovacieho a overovacieho systému a postupu overovania; |
| --- | --- |

a)

stručný opis monitorovacieho a overovacieho systému a postupu overovania;

| b) | vykonávajúci orgán verejnej moci a jeho hlavné oblasti zodpovednosti vzhľadom na monitorovací a overovací systém v súvislosti s povinnou schémou energetickej efektívnosti alebo alternatívnymi opatreniami; |
| --- | --- |

b)

vykonávajúci orgán verejnej moci a jeho hlavné oblasti zodpovednosti vzhľadom na monitorovací a overovací systém v súvislosti s povinnou schémou energetickej efektívnosti alebo alternatívnymi opatreniami;

| c) | nezávislosť monitorovania a overovania od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

c)

nezávislosť monitorovania a overovania od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| d) | štatisticky významný podiel opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a podiel a kritériá použité na vymedzenie a výber reprezentatívnej vzorky; |
| --- | --- |

d)

štatisticky významný podiel opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a podiel a kritériá použité na vymedzenie a výber reprezentatívnej vzorky;

| e) | povinnosť zodpovedných subjektov podávať správy (úspory, ktoré dosiahol každý povinný subjekt alebo každá podkategória povinných subjektov, a celkové úspory vyplývajúce z danej schémy); |
| --- | --- |

e)

povinnosť zodpovedných subjektov podávať správy (úspory, ktoré dosiahol každý povinný subjekt alebo každá podkategória povinných subjektov, a celkové úspory vyplývajúce z danej schémy);

| f) | uverejnenie úspor energie dosiahnutých v rámci povinnej schémy energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení (každoročne); |
| --- | --- |

f)

uverejnenie úspor energie dosiahnutých v rámci povinnej schémy energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení (každoročne);

| g) | informácie o právnych predpisoch členských štátov o sankciách, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nedodržania predpisov; |
| --- | --- |

g)

informácie o právnych predpisoch členských štátov o sankciách, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nedodržania predpisov;

| h) | informácie o politických opatreniach ustanovených v prípade, že pokrok nie je uspokojivý. |
| --- | --- |

h)

informácie o politických opatreniach ustanovených v prípade, že pokrok nie je uspokojivý.

---

PRÍLOHA IV

VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE DLHODOBÉ STRATÉGIE

1.   PREHĽAD A PROCES VYPRACOVANIA STRATÉGIÍ

1.1.   Zhrnutie

1.2.   Právny a politický kontext

1.3.   Verejná konzultácia

2.   OBSAH

2.1.   CELKOVÉ ZNÍŽENIA EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV A ZINTENZÍVNENIE ODSTRAŇOVANIA ZÁCHYTMI

2.1.1.   Plánované zníženia emisií a zintenzívnenie odstraňovania do roku 2050

2.1.2.   Národný cieľ do roku 2030 a prípadne po ňom a orientačné míľniky do roku 2040 a 2050

2.1.3.   Politiky a opatrenia adaptácie

2.2.   ENERGIA Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV

2.2.1   V uskutočniteľnom rozsahu odhadovaný pravdepodobný podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej energetickej spotrebe do roku 2050

2.3.   ENERGETICKÁ EFEKTÍVNOSŤ

2.3.1.   V uskutočniteľnom rozsahu odhadovaná pravdepodobná energetická spotreba do roku 2050

2.4.   INFORMÁCIE O SEKTOROVÝCH ŠPECIFIKÁCH

2.4.1.   Energetický systém

2.4.1.1.   Zamýšľané alebo pravdepodobné budúce trajektórie emisií alebo rozsah

2.4.1.2.   Všeobecný opis hlavných faktorov energetickej efektívnosti, pružnosti na strane dopytu a energetickej spotreby ich vývoj od roku 2021 a ďalej

2.4.2.   Priemysel

2.4.2.1.   Očakávané zníženia emisií podľa sektora a dopyt po energii

2.4.2.2.   Všeobecný prehľad politík, existujúcich plánov a opatrení na dekarbonizáciu, ako sa opisuje v bode 2.1 oddielu A časti 1 prílohy I

2.4.3.   Doprava

2.4.3.1.   Očakávané emisie a zdroje energie podľa druhu dopravy (napr. autá a dodávky, ťažké úžitkové vozidlá, letecká doprava, železničná doprava)

2.4.3.2.   Možnosti dekarbonizácie

2.4.4.   Poľnohospodárstvo, využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF)

2.4.4.1.   V uskutočniteľnom rozsahu očakávané emisie podľa zdrojov a jednotlivých skleníkových plynov

2.4.4.2.   Plánované možnosti znižovania emisií

2.4.4.3.   Prepojenia na poľnohospodárske politiky a politiky rozvoja vidieka

3.   FINANCOVANIE

3.1.   Odhady potrebných investícií

3.2.   Politiky a opatrenia pre súvisiaci výskum, vývoj a inovácie

4.   POSÚDENIE VPLYVU SOCIÁLNO-HOSPODÁRSKYCH ASPEKTOV

5.   PRÍLOHY (v prípade potreby)

5.1.   Podrobnosti o tvorbe modelov (vrátane predpokladov), a/alebo analýzy, ukazovatele atď.

---

PRÍLOHA V

INFORMÁCIE O INVENTÚRACH SKLENÍKOVÝCH PLYNOV

Časť 1

Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach podľa článku 26 ods. 3:

| a) | svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v časti 2 tejto prílohy a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842 za rok X-2; |
| --- | --- |

a)

svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v časti 2 tejto prílohy a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842 za rok X-2;

| b) | údaje o svojich antropogénnych emisiách oxidu uhoľnatého (CO), oxidu siričitého (SO2), oxidov dusíka (NOx) a prchavých organických zlúčenín, ktoré sú v súlade s už nahlásenými údajmi podľa článku 8 smernice (EÚ) 2016/2284 za rok X-2; |
| --- | --- |

b)

údaje o svojich antropogénnych emisiách oxidu uhoľnatého (CO), oxidu siričitého (SO2), oxidov dusíka (NOx) a prchavých organických zlúčenín, ktoré sú v súlade s už nahlásenými údajmi podľa článku 8 smernice (EÚ) 2016/2284 za rok X-2;

| c) | svoje antropogénne emisie skleníkových plynov podľa jednotlivých zdrojov a odstraňovanie CO2 záchytmi v sektore LULUCF za rok X-2 v súlade s metodikami špecifikovanými v časti 3 tejto prílohy. Tieto údaje sú relevantné aj pre správu o súlade podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

c)

svoje antropogénne emisie skleníkových plynov podľa jednotlivých zdrojov a odstraňovanie CO2 záchytmi v sektore LULUCF za rok X-2 v súlade s metodikami špecifikovanými v časti 3 tejto prílohy. Tieto údaje sú relevantné aj pre správu o súlade podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/841;

| d) | akékoľvek zmeny údajov uvedených v písmenách a), b) a c) za roky medzi príslušným základným rokom alebo obdobím a rokom X-3 s uvedením dôvodov týchto zmien; |
| --- | --- |

d)

akékoľvek zmeny údajov uvedených v písmenách a), b) a c) za roky medzi príslušným základným rokom alebo obdobím a rokom X-3 s uvedením dôvodov týchto zmien;

| e) | informácie o ukazovateľoch uvedených v časti 4 tejto prílohy za rok X-2; |
| --- | --- |

e)

informácie o ukazovateľoch uvedených v časti 4 tejto prílohy za rok X-2;

| f) | súhrnné informácie o uzavretých prevodoch podľa článku 5 nariadenia (EÚ) 2018/842 a článkov 12 a 13 nariadenia (EÚ) 2018/841 za rok X-1; |
| --- | --- |

f)

súhrnné informácie o uzavretých prevodoch podľa článku 5 nariadenia (EÚ) 2018/842 a článkov 12 a 13 nariadenia (EÚ) 2018/841 za rok X-1;

| g) | informácie o krokoch prijatých na zlepšenie odhadov inventúry, najmä v oblastiach inventúry, ktoré boli na základe odborných preskúmaní predmetom úprav alebo odporúčaní; |
| --- | --- |

g)

informácie o krokoch prijatých na zlepšenie odhadov inventúry, najmä v oblastiach inventúry, ktoré boli na základe odborných preskúmaní predmetom úprav alebo odporúčaní;

| h) | za rok X-2 skutočné alebo odhadované prideľovanie overených emisií nahlásených prevádzkovateľmi zariadení podľa smernice 2003/87/ES ku kategóriám zdrojov národnej inventúry skleníkových plynov a pomer týchto overených emisií k celkovým nahláseným emisiám skleníkových plynov v týchto kategóriách zdrojov; |
| --- | --- |

h)

za rok X-2 skutočné alebo odhadované prideľovanie overených emisií nahlásených prevádzkovateľmi zariadení podľa smernice 2003/87/ES ku kategóriám zdrojov národnej inventúry skleníkových plynov a pomer týchto overených emisií k celkovým nahláseným emisiám skleníkových plynov v týchto kategóriách zdrojov;

| i) | ak je to relevantné, výsledky kontrol konzistentnosti emisií nahlásených v inventúrach skleníkových plynov za rok X-2 s overenými emisiami nahlásenými podľa smernice 2003/87/ES; |
| --- | --- |

i)

ak je to relevantné, výsledky kontrol konzistentnosti emisií nahlásených v inventúrach skleníkových plynov za rok X-2 s overenými emisiami nahlásenými podľa smernice 2003/87/ES;

| j) | ak je to relevantné, výsledky kontrol konzistentnosti údajov použitých na odhad emisií pri príprave inventúr skleníkových plynov za rok X-2:






  i) | s údajmi použitými pri príprave inventúr látok znečisťujúcich ovzdušie podľa smernice (EÚ) 2016/2284; |
| --- | --- | --- |

j)

ak je to relevantné, výsledky kontrol konzistentnosti údajov použitých na odhad emisií pri príprave inventúr skleníkových plynov za rok X-2:

i)

s údajmi použitými pri príprave inventúr látok znečisťujúcich ovzdušie podľa smernice (EÚ) 2016/2284;

| ii) | s údajmi nahlásenými podľa článku 19 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 a prílohy VII k nemu; |
| --- | --- |

ii)

s údajmi nahlásenými podľa článku 19 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 a prílohy VII k nemu;

| iii) | s údajmi z oblasti energetiky nahlásenými podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1099/2008 a prílohy B k nemu; |
| --- | --- |

iii)

s údajmi z oblasti energetiky nahlásenými podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1099/2008 a prílohy B k nemu;

| k) | opis prípadných zmien svojho národného inventarizačného systému; |
| --- | --- |

k)

opis prípadných zmien svojho národného inventarizačného systému;

| l) | opis prípadných zmien národného registra; |
| --- | --- |

l)

opis prípadných zmien národného registra;

| m) | informácie o svojom pláne zabezpečenia kvality a kontroly kvality, všeobecné posúdenie neurčitostí, všeobecné posúdenie úplnosti a akékoľvek ďalšie prvky národnej inventarizačnej správy skleníkových plynov potrebné na vypracovanie inventarizačnej správy o skleníkových plynoch v Únii; |
| --- | --- |

m)

informácie o svojom pláne zabezpečenia kvality a kontroly kvality, všeobecné posúdenie neurčitostí, všeobecné posúdenie úplnosti a akékoľvek ďalšie prvky národnej inventarizačnej správy skleníkových plynov potrebné na vypracovanie inventarizačnej správy o skleníkových plynoch v Únii;

| n) | informácie o zámere členského štátu využiť flexibility v článku 5 ods. 4 a 5 a v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842 a o použití príjmov podľa článku 5 ods. 6 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

n)

informácie o zámere členského štátu využiť flexibility v článku 5 ods. 4 a 5 a v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842 a o použití príjmov podľa článku 5 ods. 6 uvedeného nariadenia.

Členský štát môže požiadať Komisiu o udelenie výnimky z písmena c) prvého odseku, aby mohol použiť inú metodiku, než sa špecifikuje v časti 3 tejto prílohy, ak by požadované zlepšenie metodiky nebolo možné dosiahnuť včas tak, aby sa toto zlepšenie zohľadnilo v inventúrach skleníkových plynov za obdobie rokov 2021 až 2030, alebo ak by náklady na zlepšenie metodiky boli neprimerane vysoké v porovnaní s prínosmi uplatňovania tejto metodiky na zlepšenie započítavania emisií a odstraňovania z dôvodu malého významu emisií a záchytov v prípade dotknutých úložísk uhlíka. Členské štáty, ktoré si želajú využiť túto výnimku, musia do 31. decembra 2020 predložiť Komisii odôvodnenú žiadosť, v ktorej uvedú dokedy by sa mohlo zrealizovať zlepšenie metodiky alebo navrhnúť alternatívna metodika, a posúdenie potenciálnych vplyvov na presnosť započítavania. Komisia môže požiadať o predloženie dodatočných informácií v určenej primeranej lehote. Ak Komisia považuje žiadosť za odôvodnenú, výnimku udelí. Ak Komisia žiadosti nevyhovie, uvedie dôvody svojho rozhodnutia.

Časť 2

Skleníkové plyny, ktoré sa majú zahrnúť:

| | oxid uhličitý (CO2) |
| --- | --- |

oxid uhličitý (CO2)

| | metán (CH4) |
| --- | --- |

metán (CH4)

| | oxid dusný (N2O) |
| --- | --- |

oxid dusný (N2O)

| | fluorid sírový (SF6) |
| --- | --- |

fluorid sírový (SF6)

| | fluorid dusný (NF3) |
| --- | --- |

fluorid dusný (NF3)

fluórované uhľovodíky (HFC):

| — | HFC-23 CHF3 |
| --- | --- |

—

HFC-23 CHF3

| — | HFC-32 CH2F2 |
| --- | --- |

—

HFC-32 CH2F2

| — | HFC-41 CH3F |
| --- | --- |

—

HFC-41 CH3F

| — | HFC-125 CHF2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-125 CHF2CF3

| — | HFC-134 CHF2CHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-134 CHF2CHF2

| — | HFC-134a CH2FCF3 |
| --- | --- |

—

HFC-134a CH2FCF3

| — | HFC-143 CH2FCHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-143 CH2FCHF2

| — | HFC-143a CH3CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-143a CH3CF3

| — | HFC-152 CH2FCH2F |
| --- | --- |

—

HFC-152 CH2FCH2F

| — | HFC-152a CH3CHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-152a CH3CHF2

| — | HFC-161 CH3CH2F |
| --- | --- |

—

HFC-161 CH3CH2F

| — | HFC-227ea CF3CHFCF3 |
| --- | --- |

—

HFC-227ea CF3CHFCF3

| — | HFC-236cb CF3CF2CH2F |
| --- | --- |

—

HFC-236cb CF3CF2CH2F

| — | HFC-236ea CF3CHFCHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-236ea CF3CHFCHF2

| — | HFC-236fa CF3CH2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-236fa CF3CH2CF3

| — | HFC-245fa CHF2CH2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-245fa CHF2CH2CF3

| — | HFC-245ca CH2FCF2CHF2 |
| --- | --- |

—

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

| — | HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 |
| --- | --- |

—

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

| — | HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 or (C5H2F10) |
| --- | --- |

—

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 or (C5H2F10)

plnofluórované uhľovodíky (PFC):

| — | PFC-14, perfluórmetán, CF4 |
| --- | --- |

—

PFC-14, perfluórmetán, CF4

| — | PFC-116, perfluóretán, C2F6 |
| --- | --- |

—

PFC-116, perfluóretán, C2F6

| — | PFC-218, oktafluórpropán, C3F8 |
| --- | --- |

—

PFC-218, oktafluórpropán, C3F8

| — | PFC-318, oktafluórcyklobután, c-C4F8 |
| --- | --- |

—

PFC-318, oktafluórcyklobután, c-C4F8

| — | PFC-318, hexafluórcyklopropán, c-C3F6 |
| --- | --- |

—

PFC-318, hexafluórcyklopropán, c-C3F6

| — | PFC-3-1-10, dekafluórbután, C4F10 |
| --- | --- |

—

PFC-3-1-10, dekafluórbután, C4F10

| — | PFC-4-1-12, dodekafluórpentán, C5F12 |
| --- | --- |

—

PFC-4-1-12, dodekafluórpentán, C5F12

| — | PFC-5-1-14, tetradekafluórhexán, C6F14 |
| --- | --- |

—

PFC-5-1-14, tetradekafluórhexán, C6F14

| — | PFC-9-1-18, C10F18 |
| --- | --- |

—

PFC-9-1-18, C10F18

Časť 3

Metodiky monitorovania a podávania správ v sektore LULUCF

Geolokalizované údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

Metodika úrovne 1 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

Pri emisiách a odstraňovaní v prípade úložiska uhlíka, ktoré predstavuje aspoň 25 až 30 % emisií alebo odstraňovania v kategórii zdrojov alebo záchytov, ktorá je uprednostnená v rámci vnútroštátneho inventarizačného systému daného členského štátu, pretože jej odhad má významný vplyv na celkovú inventúru skleníkových plynov krajiny z hľadiska absolútnej úrovne emisií a odstraňovania, vývoja emisií a odstraňovania alebo neistoty v súvislosti s emisiami a odstraňovaním v kategóriách využívania pôdy, aspoň metodika úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

Členské štáty sa nabádajú, aby uplatňovali metodiku úrovne 3 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

Časť 4

Ukazovatele inventúry

| Názov ukazovateľa | Ukazovateľ |
| --- | --- |
| TRANSFORMÁCIA B0 | Špecifické emisie CO2 z verejných elektrární a z elektrární na vlastnú spotrebu, t/TJ
  Emisie CO2 z verejných tepelných elektrární a tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, kt vydelené všetkými produktmi – produkcia verejných elektrární a tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, PJ |
| TRANSFORMÁCIA E0 | Špecifické emisie CO2 zo zariadení na vlastnú spotrebu, t/TJ
  Emisie CO2 z tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, kt vydelené všetkými produktmi – produkcia tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, PJ |
| PRIEMYSEL A1.1 | Celková intenzita CO2 – železiarsky a oceliarsky priemysel, t/milión EUR
  Celkové emisie CO2 zo železiarskeho a oceliarskeho priemyslu, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – železiarsky a oceliarsky priemysel |
| PRIEMYSEL A1.2 | Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – chemický priemysel, t/milión EUR
  Emisie CO2 chemického priemyslu súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – chemický priemysel |
| PRIEMYSEL A1.3 | Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – sklársky, keramický priemysel a priemysel stavebných materiálov, t/milión EUR
  Emisie CO2 sklárskeho a keramického priemyslu a priemyslu stavebných materiálov súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – sklársky a keramický priemysel a priemysel stavebných materiálov |
| PRIEMYSEL A1.4 | Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – potravinársky, nápojový a tabakový priemysel, t/milión EUR
  Emisie CO2 potravinárskeho, nápojového a tabakového priemyslu súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – potravinársky, nápojový a tabakový priemysel, v mil. EUR (EC95) |
| PRIEMYSEL A1.5 | Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – papierenský a tlačiarenský priemysel, t/milión EUR
  Emisie CO2 papierenského a tlačiarenského priemyslu, kt - hrubá pridaná hodnota – papierenský a tlačiarenský priemysel, milión EUR (EC95) |
| DOMÁCNOSTI A0 | Špecifické emisie CO2 z domácností z vykurovania priestorov, t/m2

  Emisie CO2 z domácností z vykurovania priestorov vydelené plochou trvalo obývaných bytových jednotiek, milión m2 |
| SLUŽBY B0 | Špecifické emisie CO2 z vykurovania priestorov obchodného a inštitucionálneho sektora, kg/m2

  Emisie CO2 z vykurovania priestorov obchodného a inštitucionálneho sektora, kt vydelené plochou budov služieb, milión m2 |
| DOPRAVA B0 | Špecifické emisie CO2 z nafty z osobných vozidiel, g/100 km |
| DOPRAVA B0 | Špecifické emisie CO2 z benzínu z osobných vozidiel, g/100 km |

Názov ukazovateľa

Ukazovateľ

TRANSFORMÁCIA B0

Špecifické emisie CO2 z verejných elektrární a z elektrární na vlastnú spotrebu, t/TJ

Emisie CO2 z verejných tepelných elektrární a tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, kt vydelené všetkými produktmi – produkcia verejných elektrární a tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, PJ

TRANSFORMÁCIA E0

Špecifické emisie CO2 zo zariadení na vlastnú spotrebu, t/TJ

Emisie CO2 z tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, kt vydelené všetkými produktmi – produkcia tepelných elektrární na vlastnú spotrebu, PJ

PRIEMYSEL A1.1

Celková intenzita CO2 – železiarsky a oceliarsky priemysel, t/milión EUR

Celkové emisie CO2 zo železiarskeho a oceliarskeho priemyslu, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – železiarsky a oceliarsky priemysel

PRIEMYSEL A1.2

Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – chemický priemysel, t/milión EUR

Emisie CO2 chemického priemyslu súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – chemický priemysel

PRIEMYSEL A1.3

Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – sklársky, keramický priemysel a priemysel stavebných materiálov, t/milión EUR

Emisie CO2 sklárskeho a keramického priemyslu a priemyslu stavebných materiálov súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – sklársky a keramický priemysel a priemysel stavebných materiálov

PRIEMYSEL A1.4

Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – potravinársky, nápojový a tabakový priemysel, t/milión EUR

Emisie CO2 potravinárskeho, nápojového a tabakového priemyslu súvisiace s energetikou, kt vydelené hrubou pridanou hodnotou – potravinársky, nápojový a tabakový priemysel, v mil. EUR (EC95)

PRIEMYSEL A1.5

Intenzita CO2 týkajúca sa energetiky – papierenský a tlačiarenský priemysel, t/milión EUR

Emisie CO2 papierenského a tlačiarenského priemyslu, kt - hrubá pridaná hodnota – papierenský a tlačiarenský priemysel, milión EUR (EC95)

DOMÁCNOSTI A0

Špecifické emisie CO2 z domácností z vykurovania priestorov, t/m2

Emisie CO2 z domácností z vykurovania priestorov vydelené plochou trvalo obývaných bytových jednotiek, milión m2

SLUŽBY B0

Špecifické emisie CO2 z vykurovania priestorov obchodného a inštitucionálneho sektora, kg/m2

Emisie CO2 z vykurovania priestorov obchodného a inštitucionálneho sektora, kt vydelené plochou budov služieb, milión m2

DOPRAVA B0

Špecifické emisie CO2 z nafty z osobných vozidiel, g/100 km

DOPRAVA B0

Špecifické emisie CO2 z benzínu z osobných vozidiel, g/100 km

---

PRÍLOHA VI

INFORMÁCIE O POLITIKÁCH A OPATRENIACH V OBLASTI EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV

Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 18:

| a) | opis svojho národného systému nahlasovania politík a opatrení alebo súborov opatrení a nahlasovania projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi podľa článku 39 ods. 1, alebo v prípade, že bol už tento opis poskytnutý, informácie o akýchkoľvek zmenách tohto systému; |
| --- | --- |

a)

opis svojho národného systému nahlasovania politík a opatrení alebo súborov opatrení a nahlasovania projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi podľa článku 39 ods. 1, alebo v prípade, že bol už tento opis poskytnutý, informácie o akýchkoľvek zmenách tohto systému;

| b) | aktualizácie, ktoré sa týkajú dlhodobých stratégií uvedených v článku 15 a pokroku dosiahnutého pri vykonávaní týchto stratégií; |
| --- | --- |

b)

aktualizácie, ktoré sa týkajú dlhodobých stratégií uvedených v článku 15 a pokroku dosiahnutého pri vykonávaní týchto stratégií;

| c) | informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach alebo o súboroch opatrení a o vykonávaní politík a opatrení Únie alebo súborov opatrení, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zlepšuje ich odstraňovanie záchytmi, rozčlenené podľa sektorov a usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (HFC a PFC) uvedených v časti 2 prílohy V. Tieto informácie odkazujú na uplatniteľné a relevantné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie a obsahujú:






  i) | zámer politiky alebo opatrenia a krátky opis politiky alebo opatrenia; |
| --- | --- | --- |

c)

informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach alebo o súboroch opatrení a o vykonávaní politík a opatrení Únie alebo súborov opatrení, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zlepšuje ich odstraňovanie záchytmi, rozčlenené podľa sektorov a usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (HFC a PFC) uvedených v časti 2 prílohy V. Tieto informácie odkazujú na uplatniteľné a relevantné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie a obsahujú:

i)

zámer politiky alebo opatrenia a krátky opis politiky alebo opatrenia;

| ii) | typ politického nástroja; |
| --- | --- |

ii)

typ politického nástroja;

| iii) | stav vykonávania politiky alebo opatrenia alebo súboru opatrení; |
| --- | --- |

iii)

stav vykonávania politiky alebo opatrenia alebo súboru opatrení;

| iv) | ukazovatele použité na monitorovanie a hodnotenie pokroku v čase; |
| --- | --- |

iv)

ukazovatele použité na monitorovanie a hodnotenie pokroku v čase;

| v) | ak sú k dispozícii, kvantitatívne odhady účinkov na emisie skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovanie skleníkových plynov záchytmi, rozčlenené na:






  — | výsledky predbežného posúdenia účinkov jednotlivých politík a opatrení alebo ich súborov zameraných na zmierňovanie zmeny klímy. Uvedú sa odhady na obdobie štyroch po sebe idúcich budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré bezprostredne nasledujú po roku nahlasovania, pričom sa rozlišuje medzi emisiami skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, nariadenie (EÚ) 2018/842 a nariadenie (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

v)

ak sú k dispozícii, kvantitatívne odhady účinkov na emisie skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovanie skleníkových plynov záchytmi, rozčlenené na:

—

výsledky predbežného posúdenia účinkov jednotlivých politík a opatrení alebo ich súborov zameraných na zmierňovanie zmeny klímy. Uvedú sa odhady na obdobie štyroch po sebe idúcich budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré bezprostredne nasledujú po roku nahlasovania, pričom sa rozlišuje medzi emisiami skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, nariadenie (EÚ) 2018/842 a nariadenie (EÚ) 2018/841;

| — | výsledky následného hodnotenia účinkov jednotlivých politík a opatrení alebo ich súborov zameraných na zmierňovanie zmeny klímy, pričom sa rozlišuje medzi emisiami skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, nariadenie (EÚ) 2018/842 a nariadenie (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

—

výsledky následného hodnotenia účinkov jednotlivých politík a opatrení alebo ich súborov zameraných na zmierňovanie zmeny klímy, pričom sa rozlišuje medzi emisiami skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, nariadenie (EÚ) 2018/842 a nariadenie (EÚ) 2018/841;

| vi) | dostupné odhady predpokladaných nákladov a prínosov politík a opatrení, ako aj odhady realizovaných nákladov a prínosov politík a opatrení; |
| --- | --- |

vi)

dostupné odhady predpokladaných nákladov a prínosov politík a opatrení, ako aj odhady realizovaných nákladov a prínosov politík a opatrení;

| vii) | všetky existujúce odkazy na posúdenie nákladov a účinkov vnútroštátnych politík a opatrení, na informácie o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zlepšuje ich odstraňovanie záchytmi, a na východiskové technické správy; |
| --- | --- |

vii)

všetky existujúce odkazy na posúdenie nákladov a účinkov vnútroštátnych politík a opatrení, na informácie o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zlepšuje ich odstraňovanie záchytmi, a na východiskové technické správy;

| viii) | posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k dosahovaniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15; |
| --- | --- |

viii)

posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k dosahovaniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15;

| d) | informácie o plánovaných dodatočných vnútroštátnych politikách a opatreniach alebo súboroch opatrení v záujme prísnejšieho obmedzenia emisií skleníkových plynov na rámec ich záväzku vyplývajúceho z nariadenia (EÚ) 2018/842 a nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

d)

informácie o plánovaných dodatočných vnútroštátnych politikách a opatreniach alebo súboroch opatrení v záujme prísnejšieho obmedzenia emisií skleníkových plynov na rámec ich záväzku vyplývajúceho z nariadenia (EÚ) 2018/842 a nariadenia (EÚ) 2018/841;

| e) | informácie o súvislostiach medzi rozličnými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení nahlásenými podľa písmena c) a o spôsobe, akým tieto politiky a opatrenia alebo súbory opatrení predstavujú prínos k rozličným scenárom projekcií. |
| --- | --- |

e)

informácie o súvislostiach medzi rozličnými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení nahlásenými podľa písmena c) a o spôsobe, akým tieto politiky a opatrenia alebo súbory opatrení predstavujú prínos k rozličným scenárom projekcií.

---

PRÍLOHA VII

INFORMÁCIE O PROJEKCIÁCH V OBLASTI EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV

Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 18:

| a) | projekcie bez opatrení, ak sú k dispozícii, projekcie s opatreniami, a ak sú k dispozícii, projekcie s dodatočnými opatreniami; |
| --- | --- |

a)

projekcie bez opatrení, ak sú k dispozícii, projekcie s opatreniami, a ak sú k dispozícii, projekcie s dodatočnými opatreniami;

| b) | celkové projekcie emisií skleníkových plynov a oddelene odhady projekcií emisií skleníkových plynov za jednotlivé zdroje emisií, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES a nariadenie (EÚ) 2018/842, a projekcie emisií zo zdrojov a odstraňovanie záchytmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

b)

celkové projekcie emisií skleníkových plynov a oddelene odhady projekcií emisií skleníkových plynov za jednotlivé zdroje emisií, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES a nariadenie (EÚ) 2018/842, a projekcie emisií zo zdrojov a odstraňovanie záchytmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/841;

| c) | vplyv politík a opatrení určených podľa článku 18 ods. 1 písm. a). Ak takéto politiky a opatrenia nie sú zahrnuté, mala by sa táto skutočnosť jasne uviesť a vysvetliť; |
| --- | --- |

c)

vplyv politík a opatrení určených podľa článku 18 ods. 1 písm. a). Ak takéto politiky a opatrenia nie sú zahrnuté, mala by sa táto skutočnosť jasne uviesť a vysvetliť;

| d) | výsledky analýzy citlivosti vykonanej na účely projekcií a informácie o použitých modeloch a parametroch; |
| --- | --- |

d)

výsledky analýzy citlivosti vykonanej na účely projekcií a informácie o použitých modeloch a parametroch;

| e) | všetky relevantné odkazy na posúdenie a technické správy, z ktorých vychádzajú projekcie uvedené v článku 18 ods. 4. |
| --- | --- |

e)

všetky relevantné odkazy na posúdenie a technické správy, z ktorých vychádzajú projekcie uvedené v článku 18 ods. 4.

---

PRÍLOHA VIII

INFORMÁCIE O NÁRODNÝCH ADAPTAČNÝCH OPATRENIACH, FINANČNEJ A TECHNOLOGICKEJ PODPORE POSKYTOVANEJ ROZVOJOVÝM KRAJINÁM A O PRÍJMOCH Z AUKCIÍ

Časť 1

Podávanie správ o adaptačných opatreniach

Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 19 ods. 1:

| a) | hlavné ciele, zámery a inštitucionálny rámec pre adaptáciu; |
| --- | --- |

a)

hlavné ciele, zámery a inštitucionálny rámec pre adaptáciu;

| b) | projekcie zmeny klímy vrátane extrémov počasia, vplyvu zmeny klímy, posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy a rizík, ktoré zmena klímy predstavuje, a kľúčových nebezpečenstiev zmeny klímy; |
| --- | --- |

b)

projekcie zmeny klímy vrátane extrémov počasia, vplyvu zmeny klímy, posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy a rizík, ktoré zmena klímy predstavuje, a kľúčových nebezpečenstiev zmeny klímy;

| c) | schopnosť adaptácie; |
| --- | --- |

c)

schopnosť adaptácie;

| d) | plány a stratégie adaptácie; |
| --- | --- |

d)

plány a stratégie adaptácie;

| e) | rámec pre monitorovanie a hodnotenie; |
| --- | --- |

e)

rámec pre monitorovanie a hodnotenie;

| f) | pokrok dosiahnutý pri vykonávaní vrátane osvedčených postupov a zmien riadenia. |
| --- | --- |

f)

pokrok dosiahnutý pri vykonávaní vrátane osvedčených postupov a zmien riadenia.

Časť 2

Podávanie správ o podpore poskytnutej rozvojovým krajinám

Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 19 ods. 3:

| a) | informácie o finančnej podpore vyčlenenej a poskytnutej rozvojovým krajinám do roku X-1 vrátane:






  i) | kvantitatívnych informácií o verejných a zmobilizovaných finančných zdrojoch v členských štátoch. Informácie o finančných tokoch musia vychádzať z tzv. Rio markerov pre podporu súvisiacu so zmierňovaním zmeny klímy a podporu súvisiacu s adaptáciou na zmenu klímy a iných systémov sledovania, ktoré zaviedol Výbor OECD pre rozvojovú pomoc; |
| --- | --- | --- |

a)

informácie o finančnej podpore vyčlenenej a poskytnutej rozvojovým krajinám do roku X-1 vrátane:

i)

kvantitatívnych informácií o verejných a zmobilizovaných finančných zdrojoch v členských štátoch. Informácie o finančných tokoch musia vychádzať z tzv. Rio markerov pre podporu súvisiacu so zmierňovaním zmeny klímy a podporu súvisiacu s adaptáciou na zmenu klímy a iných systémov sledovania, ktoré zaviedol Výbor OECD pre rozvojovú pomoc;

| ii) | kvalitatívnych metodologických informácií objasňujúcich metódu použitú na výpočet kvantitatívnych informácií vrátane vysvetlenia metodiky na kvantifikáciu údajov a prípadných ďalších relevantných informácií o vymedzení a metodikách použitých na určenie údajov predovšetkým na účely nahlásených informácií o zmobilizovaných finančných tokoch; |
| --- | --- |

ii)

kvalitatívnych metodologických informácií objasňujúcich metódu použitú na výpočet kvantitatívnych informácií vrátane vysvetlenia metodiky na kvantifikáciu údajov a prípadných ďalších relevantných informácií o vymedzení a metodikách použitých na určenie údajov predovšetkým na účely nahlásených informácií o zmobilizovaných finančných tokoch;

| iii) | dostupných informácií o činnostiach členských štátov v súvislosti s projektmi prenosu technológií a projektmi budovania kapacít v prospech rozvojových krajín podľa dohovoru UNFCCC financovanými z verejných zdrojov vrátane informácií o tom, či sa prenesená technológia alebo projekt budovania kapacít využili na zmierňovanie alebo adaptáciu na zmenu klímy, prijímajúcej krajiny, podľa možností sumy poskytnutej podpory a typu prenesenej technológie alebo projektu budovania kapacít; |
| --- | --- |

iii)

dostupných informácií o činnostiach členských štátov v súvislosti s projektmi prenosu technológií a projektmi budovania kapacít v prospech rozvojových krajín podľa dohovoru UNFCCC financovanými z verejných zdrojov vrátane informácií o tom, či sa prenesená technológia alebo projekt budovania kapacít využili na zmierňovanie alebo adaptáciu na zmenu klímy, prijímajúcej krajiny, podľa možností sumy poskytnutej podpory a typu prenesenej technológie alebo projektu budovania kapacít;

| b) | dostupných informácií za rok X a nasledujúce roky o plánovanom poskytovaní pomoci vrátane informácií o plánovaných činnostiach členských štátov v súvislosti s projektmi prenosu technológií alebo projektmi budovania kapacít v prospech rozvojových krajín podľa dohovoru UNFCCC financovanými z verejných zdrojov a o technológiách, ktoré sa majú preniesť, a projektoch budovania kapacít vrátane informácií o tom, či prenesená technológia alebo projekt budovania kapacít je určený na zmierňovanie alebo adaptáciu na zmenu klímy, prijímajúcej krajiny, podľa možností sumy podpory, ktorá sa má poskytnúť, a typu prenesenej technológie alebo projektu budovania kapacít. |
| --- | --- |

b)

dostupných informácií za rok X a nasledujúce roky o plánovanom poskytovaní pomoci vrátane informácií o plánovaných činnostiach členských štátov v súvislosti s projektmi prenosu technológií alebo projektmi budovania kapacít v prospech rozvojových krajín podľa dohovoru UNFCCC financovanými z verejných zdrojov a o technológiách, ktoré sa majú preniesť, a projektoch budovania kapacít vrátane informácií o tom, či prenesená technológia alebo projekt budovania kapacít je určený na zmierňovanie alebo adaptáciu na zmenu klímy, prijímajúcej krajiny, podľa možností sumy podpory, ktorá sa má poskytnúť, a typu prenesenej technológie alebo projektu budovania kapacít.

Časť 3

Nahlasovanie príjmov z aukcií

Informácie, ktoré sa majú uviesť v správach uvedených v článku 19 ods. 2:

| a) | informácie o použití príjmov počas roka X-1, ktoré členský štát získal z aukcie kvót podľa článku 10 ods. 1 smernice 2003/87/ES, vrátane informácií o takýchto príjmoch, ktoré sa využili na jeden alebo viacero účelov špecifikovaných v článku 10 ods. 3 uvedenej smernice, alebo o ekvivalente týchto príjmov vo finančnej hodnote a o opatreniach vykonaných na základe uvedeného článku; |
| --- | --- |

a)

informácie o použití príjmov počas roka X-1, ktoré členský štát získal z aukcie kvót podľa článku 10 ods. 1 smernice 2003/87/ES, vrátane informácií o takýchto príjmoch, ktoré sa využili na jeden alebo viacero účelov špecifikovaných v článku 10 ods. 3 uvedenej smernice, alebo o ekvivalente týchto príjmov vo finančnej hodnote a o opatreniach vykonaných na základe uvedeného článku;

| b) | na základe rozhodnutia členského štátu, informácie o použití všetkých príjmov získaných členským štátom aukciou kvót v leteckej doprave podľa článku 3d ods. 1 alebo 2 smernice 2003/87/ES, ktoré sa poskytujú v súlade s článkom 3d ods. 4 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

b)

na základe rozhodnutia členského štátu, informácie o použití všetkých príjmov získaných členským štátom aukciou kvót v leteckej doprave podľa článku 3d ods. 1 alebo 2 smernice 2003/87/ES, ktoré sa poskytujú v súlade s článkom 3d ods. 4 uvedenej smernice;

Príjmy z aukcie, ktoré neboli vyplatené v čase, keď členský štát podáva Komisii správu podľa článku 19 ods. 2, sa vyčíslia a nahlásia v správach za nasledujúce roky.

---

PRÍLOHA IX

DODATOČNÉ POVINNOSTI PRI PODÁVANÍ SPRÁV

Časť 1

Dodatočné povinnosti pri podávaní správ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

Informácie, ktoré je potrebné uviesť podľa článku 20 písm. c), pokiaľ sa neuvádza inak:

| a) | fungovanie systému potvrdení o pôvode elektriny, plynu a vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, miera vydávania a rušenia potvrdení o pôvode a vyplývajúca ročná vnútroštátna energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov, ako aj opatrenia prijaté na zabezpečenie spoľahlivosti systému a jeho ochrany proti podvodom; |
| --- | --- |

a)

fungovanie systému potvrdení o pôvode elektriny, plynu a vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, miera vydávania a rušenia potvrdení o pôvode a vyplývajúca ročná vnútroštátna energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov, ako aj opatrenia prijaté na zabezpečenie spoľahlivosti systému a jeho ochrany proti podvodom;

| b) | množstvo biopalív, bioplynu, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, fosílnych palív vyrobených z odpadu a elektriny z obnoviteľných zdrojov spotrebovaných v odvetví dopravy a v prípade potreby ich zníženie emisií skleníkových plynov, pričom sa rozlišuje medzi palivami vyrobenými z rôznych druhov potravinárskych a krmovinárskych plodín a jednotlivými druhmi východiskových surovín uvedenými v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

b)

množstvo biopalív, bioplynu, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, fosílnych palív vyrobených z odpadu a elektriny z obnoviteľných zdrojov spotrebovaných v odvetví dopravy a v prípade potreby ich zníženie emisií skleníkových plynov, pričom sa rozlišuje medzi palivami vyrobenými z rôznych druhov potravinárskych a krmovinárskych plodín a jednotlivými druhmi východiskových surovín uvedenými v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001;

| c) | vývoj v oblasti dostupnosti, pôvodu a využitia zdrojov biomasy na energetické účely; |
| --- | --- |

c)

vývoj v oblasti dostupnosti, pôvodu a využitia zdrojov biomasy na energetické účely;

| d) | zmeny cien komodít a využitia pôdy v členskom štáte, ktoré sú spojené s intenzívnejším využívaním biomasy a iných foriem energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

d)

zmeny cien komodít a využitia pôdy v členskom štáte, ktoré sú spojené s intenzívnejším využívaním biomasy a iných foriem energie z obnoviteľných zdrojov;

| e) | odhadovaná nadprodukcia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá by sa mohla previesť iným členským štátom, aby tak mohli dosiahnuť súlad s článkom 3 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001 a národné príspevky a trajektórie uvedené v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

e)

odhadovaná nadprodukcia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá by sa mohla previesť iným členským štátom, aby tak mohli dosiahnuť súlad s článkom 3 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001 a národné príspevky a trajektórie uvedené v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia;

| f) | prípadne odhadovaný dopyt po energii z obnoviteľných zdrojov, ktorý je potrebné uspokojiť inak než domácou produkciou do roku 2030 vrátane dovezených surovín na výrobu biomasy; |
| --- | --- |

f)

prípadne odhadovaný dopyt po energii z obnoviteľných zdrojov, ktorý je potrebné uspokojiť inak než domácou produkciou do roku 2030 vrátane dovezených surovín na výrobu biomasy;

| g) | technologický vývoj a využívanie biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

g)

technologický vývoj a využívanie biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001;

| h) | ak je k dispozícii, odhadovaný vplyv výroby alebo využívania biopalív, biokvapalín a paliva z biomasy na biodiverzitu, vodné zdroje, dostupnosť a kvalitu vody, kvalitu pôd a ovzdušia v členskom štáte; |
| --- | --- |

h)

ak je k dispozícii, odhadovaný vplyv výroby alebo využívania biopalív, biokvapalín a paliva z biomasy na biodiverzitu, vodné zdroje, dostupnosť a kvalitu vody, kvalitu pôd a ovzdušia v členskom štáte;

| i) | zistené prípady podvodu v spracovateľskom reťazci biopalív, biokvapalín a palív z biomasy; |
| --- | --- |

i)

zistené prípady podvodu v spracovateľskom reťazci biopalív, biokvapalín a palív z biomasy;

| j) | informácie o tom, ako sa odhadoval podiel biologicky rozložiteľného odpadu v odpade použitom na výrobu energie, a aké kroky sa podnikli na zlepšenie a overenie týchto odhadov; |
| --- | --- |

j)

informácie o tom, ako sa odhadoval podiel biologicky rozložiteľného odpadu v odpade použitom na výrobu energie, a aké kroky sa podnikli na zlepšenie a overenie týchto odhadov;

| k) | elektrická energia a výroba tepla z obnoviteľných zdrojov v budovách, ako aj rozčlenené údaje o vyrobenej a spotrebovanej energii, ako aj energii dodanej do siete zo slnečných fotovoltických systémov, z tepelných solárnych systémov, biomasy, tepelných čerpadiel, geotermálnych systémov a všetkých iných decentralizovaných systémov s obnoviteľnými zdrojmi energie; |
| --- | --- |

k)

elektrická energia a výroba tepla z obnoviteľných zdrojov v budovách, ako aj rozčlenené údaje o vyrobenej a spotrebovanej energii, ako aj energii dodanej do siete zo slnečných fotovoltických systémov, z tepelných solárnych systémov, biomasy, tepelných čerpadiel, geotermálnych systémov a všetkých iných decentralizovaných systémov s obnoviteľnými zdrojmi energie;

| l) | prípadne podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, ako aj energia z obnoviteľných zdrojov ktorú produkujú mestá a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

l)

prípadne podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, ako aj energia z obnoviteľných zdrojov ktorú produkujú mestá a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov;

| m) | primárne dodávky tuhej biomasy (v 1 000 m3 s výnimkou bodu 1 písm. b) bodu iii), v ktorom sa uvedú v tonách)






  (1) | lesná biomasa využívaná na výrobu energie (domáca výroba, dovoz a vývoz )






  a) | primárna biomasa z lesov využívaná priamo na výrobu elektrickej a tepelnej energie






  i) | ak sú k dispozícii, konáre a vrcholy stromov (vykazovanie je dobrovoľné) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

m)

primárne dodávky tuhej biomasy (v 1 000 m3 s výnimkou bodu 1 písm. b) bodu iii), v ktorom sa uvedú v tonách)

(1)

lesná biomasa využívaná na výrobu energie (domáca výroba, dovoz a vývoz )

a)

primárna biomasa z lesov využívaná priamo na výrobu elektrickej a tepelnej energie

i)

ak sú k dispozícii, konáre a vrcholy stromov (vykazovanie je dobrovoľné)

| ii) | ak sú k dispozícii, pne (vykazovanie je dobrovoľné) |
| --- | --- |

ii)

ak sú k dispozícii, pne (vykazovanie je dobrovoľné)

| iii) | guľatina (rozdelená na priemyselnú guľatinu a palivové drevo) |
| --- | --- |

iii)

guľatina (rozdelená na priemyselnú guľatinu a palivové drevo)

| b) | ak sú k dispozícii, vedľajšie produkty drevospracujúceho priemyslu využívané priamo na energiu






  i) | ak je k dispozícii, kôra |
| --- | --- | --- |

b)

ak sú k dispozícii, vedľajšie produkty drevospracujúceho priemyslu využívané priamo na energiu

i)

ak je k dispozícii, kôra

| ii) | odrezky, piliny a iné častice z dreva |
| --- | --- |

ii)

odrezky, piliny a iné častice z dreva

| iii) | ak sú k dispozícii, čierny lúh a surový talový olej |
| --- | --- |

iii)

ak sú k dispozícii, čierny lúh a surový talový olej

| c) | ak je k dispozícii, recyklované drevo využívané priamo na výrobu elektrickej a tepelnej energie |
| --- | --- |

c)

ak je k dispozícii, recyklované drevo využívané priamo na výrobu elektrickej a tepelnej energie

| d) | spracované palivo z dreva, získané zo surovín iných než uvedených v bode 1 písm. a), b) alebo c):






  i) | ak je k dispozícii, drevené uhlie |
| --- | --- | --- |

d)

spracované palivo z dreva, získané zo surovín iných než uvedených v bode 1 písm. a), b) alebo c):

i)

ak je k dispozícii, drevené uhlie

| ii) | drevené pelety a drevené brikety |
| --- | --- |

ii)

drevené pelety a drevené brikety

| (2) | ak je k dispozícii, poľnohospodárska biomasa využívaná na výrobu elektrickej a tepelnej energie (domáca výroba, dovoz a vývoz)






  a) | energetické plodiny na výrobu elektriny alebo tepla (vrátane výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín) |
| --- | --- | --- |

(2)

ak je k dispozícii, poľnohospodárska biomasa využívaná na výrobu elektrickej a tepelnej energie (domáca výroba, dovoz a vývoz)

a)

energetické plodiny na výrobu elektriny alebo tepla (vrátane výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín)

| b) | zvyšky poľnohospodárskych plodín na výrobu elektriny alebo tepla |
| --- | --- |

b)

zvyšky poľnohospodárskych plodín na výrobu elektriny alebo tepla

| (3) | ak je k dispozícii, biomasa z organického odpadu využívaná na výrobu elektrickej a tepelnej energie (domáca výroba, dovoz a vývoz)






  a) | organická časť priemyselného odpadu |
| --- | --- | --- |

(3)

ak je k dispozícii, biomasa z organického odpadu využívaná na výrobu elektrickej a tepelnej energie (domáca výroba, dovoz a vývoz)

a)

organická časť priemyselného odpadu

| b) | organická časť komunálneho odpadu |
| --- | --- |

b)

organická časť komunálneho odpadu

| c) | odpadové kaly |
| --- | --- |

c)

odpadové kaly

| n) | konečná energetická spotreba z tuhej biomasy (množstvo tuhej biomasy použitej na výrobu energie v týchto sektoroch):






  (1) | energetický sektor






  a) | elektrická energia |
| --- | --- | --- | --- |

n)

konečná energetická spotreba z tuhej biomasy (množstvo tuhej biomasy použitej na výrobu energie v týchto sektoroch):

(1)

energetický sektor

a)

elektrická energia

| b) | kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie |
| --- | --- |

b)

kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie

| c) | teplo |
| --- | --- |

c)

teplo

| (2) | priemyselný sektor interne (spotrebovaná a samovyrobená elektrická energia, KVET a teplo) |
| --- | --- |

(2)

priemyselný sektor interne (spotrebovaná a samovyrobená elektrická energia, KVET a teplo)

| (3) | priama konečná spotreba bytových budov |
| --- | --- |

(3)

priama konečná spotreba bytových budov

| (4) | iné |
| --- | --- |

(4)

iné

Časť 2

Dodatočné povinnosti pri podávaní správ v oblasti energetickej efektívnosti

V oblasti energetickej efektívnosti je potrebné uviesť ďalšie informácie podľa článku 21 písm. c):

| a) | hlavné legislatívne a nelegislatívne politiky, opatrenia, finančné opatrenia a programy vykonané v roku X-2 a X-1 (pričom X je rokom predloženia správy) na dosiahnutie zámerov uvedených v článku 4 písm. b) v prospech podpory trhov s energetickými službami, zlepšenia energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynárenskej a elektrickej infraštruktúry a vykurovania a chladenia, zlepšenia informácií a kvalifikácie a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

hlavné legislatívne a nelegislatívne politiky, opatrenia, finančné opatrenia a programy vykonané v roku X-2 a X-1 (pričom X je rokom predloženia správy) na dosiahnutie zámerov uvedených v článku 4 písm. b) v prospech podpory trhov s energetickými službami, zlepšenia energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynárenskej a elektrickej infraštruktúry a vykurovania a chladenia, zlepšenia informácií a kvalifikácie a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti;

| b) | kumulatívny objem úspor energie dosiahnutý prostredníctvom článku 7 smernice 2012/27/EÚ v rokoch X-3 a X-2; |
| --- | --- |

b)

kumulatívny objem úspor energie dosiahnutý prostredníctvom článku 7 smernice 2012/27/EÚ v rokoch X-3 a X-2;

| c) | objem úspor dosiahnutý politickými opatreniami zameranými na zmiernenie energetickej chudoby v súlade s článkom 7 ods. 11 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

c)

objem úspor dosiahnutý politickými opatreniami zameranými na zmiernenie energetickej chudoby v súlade s článkom 7 ods. 11 smernice 2012/27/EÚ;

| d) | v prípade potreby, objem úspor dosiahnutý v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. c) smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

d)

v prípade potreby, objem úspor dosiahnutý v súlade s článkom 7 ods. 4 písm. c) smernice 2012/27/EÚ;

| e) | pokrok v každom sektore a dôvody, prečo energetická spotreba zostala na rovnakej úrovni alebo vzrástla v rokoch X-3 a X-2 v sektoroch konečnej energetickej spotreby; |
| --- | --- |

e)

pokrok v každom sektore a dôvody, prečo energetická spotreba zostala na rovnakej úrovni alebo vzrástla v rokoch X-3 a X-2 v sektoroch konečnej energetickej spotreby;

| f) | celková podlahová plocha budov s celkovou úžitkovou plochou nad 250 m2 vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy členských štátov, ktorá k 1. januáru roku X-2 a X-1 nedosahovala požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

f)

celková podlahová plocha budov s celkovou úžitkovou plochou nad 250 m2 vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy členských štátov, ktorá k 1. januáru roku X-2 a X-1 nedosahovala požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ;

| g) | celková podlahová plocha vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy členských štátov, ktorá bola obnovená v roku X-3 a X-2 v zmysle článku 5 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ, alebo objem úspor energie v oprávnených budovách vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy v zmysle článku 5 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

g)

celková podlahová plocha vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy členských štátov, ktorá bola obnovená v roku X-3 a X-2 v zmysle článku 5 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ, alebo objem úspor energie v oprávnených budovách vo vlastníctve a v užívaní ústredných orgánov štátnej správy v zmysle článku 5 ods. 6 smernice 2012/27/EÚ;

| h) | počet energetických auditov vykonaných v roku X-3 a X-2. Okrem toho aj celkový odhadovaný počet veľkých spoločností na ich území, na ktoré možno uplatniť článok 8 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ, a počet energetických auditov vykonaných v predmetných spoločnostiach v roku X-3 a X-2; |
| --- | --- |

h)

počet energetických auditov vykonaných v roku X-3 a X-2. Okrem toho aj celkový odhadovaný počet veľkých spoločností na ich území, na ktoré možno uplatniť článok 8 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ, a počet energetických auditov vykonaných v predmetných spoločnostiach v roku X-3 a X-2;

| i) | uplatnený vnútroštátny faktor primárnej energie pre elektrinu a odôvodnenie, ak sa líši od štandardného koeficientu uvedeného v poznámke pod čiarou (3) prílohy IV k smernici 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

i)

uplatnený vnútroštátny faktor primárnej energie pre elektrinu a odôvodnenie, ak sa líši od štandardného koeficientu uvedeného v poznámke pod čiarou (3) prílohy IV k smernici 2012/27/EÚ;

| j) | počet a podlahová plocha nových a obnovených budov s takmer nulovou spotrebou energie v roku X-2 a X-1, ako je stanovené v článku 9 smernice 2010/31/EÚ, ak je to potrebné, na základe štatistickej metódy výberu vzorky; |
| --- | --- |

j)

počet a podlahová plocha nových a obnovených budov s takmer nulovou spotrebou energie v roku X-2 a X-1, ako je stanovené v článku 9 smernice 2010/31/EÚ, ak je to potrebné, na základe štatistickej metódy výberu vzorky;

| k) | internetový odkaz na webovú stránku s prístupom k zoznamu alebo rozhraniu poskytovateľov energetických služieb uvedených v článku 18 ods. 1 písm. c) smernice 2012/27/EÚ. |
| --- | --- |

k)

internetový odkaz na webovú stránku s prístupom k zoznamu alebo rozhraniu poskytovateľov energetických služieb uvedených v článku 18 ods. 1 písm. c) smernice 2012/27/EÚ.

---

PRÍLOHA X

SPRÁVA ÚNIE O UDRŽATEĽNOSTI BIOENERGIE

Správa EÚ o udržateľnosti bioenergie, ktorej predmetom je energia z biomasy a ktorú má Komisia prijať každé dva roky spolu so správou o stave energetickej únie podľa článku 35 ods. 2 písm. d), musí obsahovať aspoň tieto informácie:

| a) | relatívne environmentálne výhody a náklady rôznych biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, účinky dovozných politík Únie na ne, hľadiská spojené s bezpečnosťou dodávok a spôsoby dosiahnutia vyváženého prístupu medzi domácou výrobou a dovozom; |
| --- | --- |

a)

relatívne environmentálne výhody a náklady rôznych biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, účinky dovozných politík Únie na ne, hľadiská spojené s bezpečnosťou dodávok a spôsoby dosiahnutia vyváženého prístupu medzi domácou výrobou a dovozom;

| b) | vplyv výroby a využívania biomasy na udržateľnosť v Únii a tretích krajinách vrátane vplyvu na biodiverzitu; |
| --- | --- |

b)

vplyv výroby a využívania biomasy na udržateľnosť v Únii a tretích krajinách vrátane vplyvu na biodiverzitu;

| c) | údaje a analýzu súčasnej a predpovedanej udržateľnej dostupnosti biomasy a dopytu po nej vrátane vplyvu zvýšeného dopytu po biomase na sektory využívajúce biomasu; |
| --- | --- |

c)

údaje a analýzu súčasnej a predpovedanej udržateľnej dostupnosti biomasy a dopytu po nej vrátane vplyvu zvýšeného dopytu po biomase na sektory využívajúce biomasu;

| d) | technologický vývoj a využívanie biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001, a posúdenie dostupnosti východiskovej suroviny a hospodárskej súťaže v oblasti zdrojov, a to pri zohľadnení zásad obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva ustanovenej v smernici 2008/98/ES; |
| --- | --- |

d)

technologický vývoj a využívanie biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX k smernici (EÚ) 2018/2001, a posúdenie dostupnosti východiskovej suroviny a hospodárskej súťaže v oblasti zdrojov, a to pri zohľadnení zásad obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva ustanovenej v smernici 2008/98/ES;

| e) | informácie o dostupných výsledkoch vedeckého výskumu o nepriamej zmene využívania pôdy vo vzťahu k všetkým výrobným postupom a ich analýza spolu s posúdením toho, či je možné znížiť mieru neistoty identifikovanú v analýze, ktorá slúži ako podklad pre odhad emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy, pričom sa môže zohľadniť prípadný vplyv politík Únie, ako napríklad politika v oblasti životného prostredia, klímy a poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

e)

informácie o dostupných výsledkoch vedeckého výskumu o nepriamej zmene využívania pôdy vo vzťahu k všetkým výrobným postupom a ich analýza spolu s posúdením toho, či je možné znížiť mieru neistoty identifikovanú v analýze, ktorá slúži ako podklad pre odhad emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy, pričom sa môže zohľadniť prípadný vplyv politík Únie, ako napríklad politika v oblasti životného prostredia, klímy a poľnohospodárstva;

| f) | vzhľadom na tretie krajiny i členské štáty, ktoré sú významným zdrojom biopalív, biokvapalín a palív z biomasy spotrebúvaných v Únii, informácie o vnútroštátnych opatreniach prijatých s cieľom spĺňať kritériá udržateľnosti a kritériá úspor skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 smernice (EÚ) 2018/2001, v záujme ochrany pôdy, vody a ovzdušia, a |
| --- | --- |

f)

vzhľadom na tretie krajiny i členské štáty, ktoré sú významným zdrojom biopalív, biokvapalín a palív z biomasy spotrebúvaných v Únii, informácie o vnútroštátnych opatreniach prijatých s cieľom spĺňať kritériá udržateľnosti a kritériá úspor skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 smernice (EÚ) 2018/2001, v záujme ochrany pôdy, vody a ovzdušia, a

| g) | súhrnné informácie z databázy uvedenej v článku 28 ods. 2 smernice (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

g)

súhrnné informácie z databázy uvedenej v článku 28 ods. 2 smernice (EÚ) 2018/2001.

Komisia pri nahlasovaní úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z používania biomasy používa množstvo, ktoré nahlásili členské štáty v súlade s časťou 1 písm. b) prílohy IX k tomuto nariadeniu vrátane predbežných stredných hodnôt odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti, ako sa uvádza v prílohe VIII k smernici (EÚ) 2018/2001 Komisia zverejní údaje o predbežných stredných hodnotách odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti. Komisia ďalej posúdi, či a ako by sa odhad priamych úspor emisií zmenil, ak by sa zohľadnili vedľajšie produkty pomocou substitučného prístupu.

---

PRÍLOHA XI

DOBROVOĽNÉ SYSTÉMY, V SÚVISLOSTI S KTORÝMI KOMISIA PRIJALA ROZHODNUTIE PODĽA ČLÁNKU 30 ODS. 4 SMERNICE (EÚ) 2018/2001

Správa o dobrovoľných schémach, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie podľa článku 30 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorú má Komisia prijať každé dva roky spolu so správou o stave energetickej únie podľa článku 35 ods. 2 písm. e) tohto nariadenia, musí obsahovať aspoň posúdenie týchto údajov zo strany Komisie:

| a) | nezávislosť, spôsob a frekvencia auditov, a to vo vzťahu k tomu, čo je stanovené v súvislosti s týmito aspektmi v dokumentácii dotknutej schémy v čase jej schválenia Komisiou, ako aj vo vzťahu k najlepším postupom v odvetví; |
| --- | --- |

a)

nezávislosť, spôsob a frekvencia auditov, a to vo vzťahu k tomu, čo je stanovené v súvislosti s týmito aspektmi v dokumentácii dotknutej schémy v čase jej schválenia Komisiou, ako aj vo vzťahu k najlepším postupom v odvetví;

| b) | dostupnosť metód odhaľovania a riešenia nedodržiavania pravidiel s osobitným dôrazom na riešenie situácií alebo podozrení v súvislosti s vážnym pochybením na strane členov schémy a skúsenosti a transparentnosť v rámci uplatňovania týchto metód; |
| --- | --- |

b)

dostupnosť metód odhaľovania a riešenia nedodržiavania pravidiel s osobitným dôrazom na riešenie situácií alebo podozrení v súvislosti s vážnym pochybením na strane členov schémy a skúsenosti a transparentnosť v rámci uplatňovania týchto metód;

| c) | transparentnosť najmä v súvislosti s dostupnosťou schémy, dostupnosťou prekladov do príslušných jazykov krajín a regiónov, z ktorých pochádzajú východiskové suroviny, dostupnosťou zoznamu certifikovaných subjektov a príslušných osvedčení a dostupnosťou audítorských správ; |
| --- | --- |

c)

transparentnosť najmä v súvislosti s dostupnosťou schémy, dostupnosťou prekladov do príslušných jazykov krajín a regiónov, z ktorých pochádzajú východiskové suroviny, dostupnosťou zoznamu certifikovaných subjektov a príslušných osvedčení a dostupnosťou audítorských správ;

| d) | zapojenie zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o konzultácie s pôvodnými a miestnymi komunitami pred prijatím rozhodnutia, počas prípravy a revízie schémy, ako aj počas auditov, a reakcie na ich príspevky; |
| --- | --- |

d)

zapojenie zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o konzultácie s pôvodnými a miestnymi komunitami pred prijatím rozhodnutia, počas prípravy a revízie schémy, ako aj počas auditov, a reakcie na ich príspevky;

| e) | celková spoľahlivosť schémy najmä z hľadiska pravidiel v oblasti akreditácie, kvalifikácie a nezávislosti audítorov a relevantných orgánov schémy; |
| --- | --- |

e)

celková spoľahlivosť schémy najmä z hľadiska pravidiel v oblasti akreditácie, kvalifikácie a nezávislosti audítorov a relevantných orgánov schémy;

| f) | ak sú k dispozícii, trhová aktualizácia schémy, množstvo certifikovaných surovín a biopalív podľa krajiny pôvodu a druhu, počet účastníkov; |
| --- | --- |

f)

ak sú k dispozícii, trhová aktualizácia schémy, množstvo certifikovaných surovín a biopalív podľa krajiny pôvodu a druhu, počet účastníkov;

| g) | jednoduchosť a účinnosť uplatňovania programu na sledovanie dôkazov o dodržiavaní kritérií udržateľnosti, ktoré sú členovia podľa schémy povinní spĺňať, pričom tento program má slúžiť na predchádzanie podvodom so zreteľom najmä na odhaľovanie a riešenie podozrení z podvodu a iných nezrovnalostí a nadväzujúce činnosti, ako aj prípadne počet odhalených prípadov podvodu alebo nezrovnalostí; |
| --- | --- |

g)

jednoduchosť a účinnosť uplatňovania programu na sledovanie dôkazov o dodržiavaní kritérií udržateľnosti, ktoré sú členovia podľa schémy povinní spĺňať, pričom tento program má slúžiť na predchádzanie podvodom so zreteľom najmä na odhaľovanie a riešenie podozrení z podvodu a iných nezrovnalostí a nadväzujúce činnosti, ako aj prípadne počet odhalených prípadov podvodu alebo nezrovnalostí;

| h) | možnosti pre subjekty, ktorým sa má povoliť uznávať a monitorovať certifikačné orgány; |
| --- | --- |

h)

možnosti pre subjekty, ktorým sa má povoliť uznávať a monitorovať certifikačné orgány;

| i) | kritériá uznávania alebo akreditácie certifikačných orgánov; |
| --- | --- |

i)

kritériá uznávania alebo akreditácie certifikačných orgánov;

| j) | pravidlá vykonávania monitorovania certifikačných orgánov; |
| --- | --- |

j)

pravidlá vykonávania monitorovania certifikačných orgánov;

| k) | spôsoby uľahčenia alebo zlepšenia podpory najlepších postupov. |
| --- | --- |

k)

spôsoby uľahčenia alebo zlepšenia podpory najlepších postupov.

---

PRÍLOHA XII

NÁRODNÉ INVENTARIZAČNÉ SYSTÉMY

Informácie uvedené v článku 37 zahŕňajú:

| a) | údaje a metódy nahlasované za činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť konzistentnosť emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EU ETS a v rámci národných inventúr skleníkových plynov; |
| --- | --- |

a)

údaje a metódy nahlasované za činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť konzistentnosť emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EU ETS a v rámci národných inventúr skleníkových plynov;

| b) | údaje zhromaždené prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v relevantných sektoroch vytvorených podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov; |
| --- | --- |

b)

údaje zhromaždené prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v relevantných sektoroch vytvorených podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov;

| c) | emisie, podkladové údaje a metodiky, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov; |
| --- | --- |

c)

emisie, podkladové údaje a metodiky, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania národných inventúr skleníkových plynov;

| d) | údaje nahlásené podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008; |
| --- | --- |

d)

údaje nahlásené podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008;

| e) | údaje zhromaždené prostredníctvom geografického sledovania pôdnych plôch v rámci existujúcich programov a prieskumov Únie a členských štátov vrátane prieskumu o využívaní pôdy a krajinnej pokrývky (Land Use Cover Area Frame Survey – LUCAS) a programu Copernicus. |
| --- | --- |

e)

údaje zhromaždené prostredníctvom geografického sledovania pôdnych plôch v rámci existujúcich programov a prieskumov Únie a členských štátov vrátane prieskumu o využívaní pôdy a krajinnej pokrývky (Land Use Cover Area Frame Survey – LUCAS) a programu Copernicus.

---

PRÍLOHA XIII

TABUĽKA ZHODY

| Nariadenie (EÚ) č. 525/2013 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 ods. 1 |
| článok 2 | — |
| článok 3 | — |
| článok 4 | článok 15 |
| článok 5 | článok 37 ods. 1, 2 a 6; príloha XII |
| článok 6 | článok 37 ods. 3 a 7 |
| článok 7 | článok 26 ods. 3, 4, 6 a 7; príloha V |
| článok 8 | článok 26 ods. 2 a 7 |
| článok 9 | článok 37 ods. 4 a 5 |
| článok 10 | článok 40 |
| článok 11 | — |
| článok 12 | článok 39 |
| článok 13 | článok 18 ods. 1 písm. a); článok 18 ods. 3 a 4; príloha VI |
| článok 14 | článok 18 ods. 1 písm. b); článok 18 ods. 2, 3 a 4; príloha VII |
| článok 15 | článok 19 ods. 1; príloha VIII, časť 1 |
| článok 16 | článok 19 ods. 3; príloha VIII, časť 2 |
| článok 17 | článok 19 ods. 2, 4 a 5; príloha VIII, časť 3 |
| článok 18 | článok 17 ods. 2 druhý pododsek |
| článok 19 | — |
| článok 20 | — |
| článok 21 | článok 29 ods. 1 písm. c); článok 29 ods. 5 a 7 |
| článok 22 | — |
| článok 23 | článok 41 ods. 1 písm. d), e), f), g) a h) |
| článok 24 | článok 42 |
| článok 25 | — |
| článok 26 | článok 44 ods. 1 písm. a); článok 44 ods. 2, 3 a 6 |
| článok 27 | — |
| článok 28 | článok 57 |
| článok 29 | — |

Nariadenie (EÚ) č. 525/2013

Toto nariadenie

článok 1

článok 1 ods. 1

článok 2

—

článok 3

—

článok 4

článok 15

článok 5

článok 37 ods. 1, 2 a 6; príloha XII

článok 6

článok 37 ods. 3 a 7

článok 7

článok 26 ods. 3, 4, 6 a 7; príloha V

článok 8

článok 26 ods. 2 a 7

článok 9

článok 37 ods. 4 a 5

článok 10

článok 40

článok 11

—

článok 12

článok 39

článok 13

článok 18 ods. 1 písm. a); článok 18 ods. 3 a 4; príloha VI

článok 14

článok 18 ods. 1 písm. b); článok 18 ods. 2, 3 a 4; príloha VII

článok 15

článok 19 ods. 1; príloha VIII, časť 1

článok 16

článok 19 ods. 3; príloha VIII, časť 2

článok 17

článok 19 ods. 2, 4 a 5; príloha VIII, časť 3

článok 18

článok 17 ods. 2 druhý pododsek

článok 19

—

článok 20

—

článok 21

článok 29 ods. 1 písm. c); článok 29 ods. 5 a 7

článok 22

—

článok 23

článok 41 ods. 1 písm. d), e), f), g) a h)

článok 24

článok 42

článok 25

—

článok 26

článok 44 ods. 1 písm. a); článok 44 ods. 2, 3 a 6

článok 27

—

článok 28

článok 57

článok 29

—

---

| 21.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 328/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 328/78

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/2000

z 12. decembra 2018,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 516/2014, pokiaľ ide o opätovné viazanie zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí Rady (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 alebo pridelenie týchto súm na iné akcie v rámci národných programov

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2 a článok 79 ods. 2 a 4,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Cieľom tohto nariadenia je umožniť opätovné viazanie zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí Rady (EÚ) 2015/1523 (2) a (EÚ) 2015/1601 (3) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 516/2014 (4) alebo pridelenie týchto súm na iné akcie v rámci národných programov v súlade s prioritami Únie a potrebami členských štátov v osobitných oblastiach azylu a migrácie. Takisto má zabezpečiť, aby takéto opätovné viazanie alebo pridelenie prebehlo transparentným spôsobom. |
| --- | --- |

(1)

Cieľom tohto nariadenia je umožniť opätovné viazanie zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí Rady (EÚ) 2015/1523 (2) a (EÚ) 2015/1601 (3) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 516/2014 (4) alebo pridelenie týchto súm na iné akcie v rámci národných programov v súlade s prioritami Únie a potrebami členských štátov v osobitných oblastiach azylu a migrácie. Takisto má zabezpečiť, aby takéto opätovné viazanie alebo pridelenie prebehlo transparentným spôsobom.

| (2) | Komisia viazala finančné prostriedky v prospech národných programov členských štátov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu na podporu vykonávania rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601. Rozhodnutie (EÚ) 2015/1601 bolo zmenené rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/1754 (5). Uvedené rozhodnutia sa teraz prestali uplatňovať. |
| --- | --- |

(2)

Komisia viazala finančné prostriedky v prospech národných programov členských štátov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu na podporu vykonávania rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601. Rozhodnutie (EÚ) 2015/1601 bolo zmenené rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/1754 (5). Uvedené rozhodnutia sa teraz prestali uplatňovať.

| (3) | Časť finančných prostriedkov pridelených na základe rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 v roku 2016 a v niektorých prípadoch v roku 2017 ostáva k dispozícii v rámci národných programov členských štátov. |
| --- | --- |

(3)

Časť finančných prostriedkov pridelených na základe rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 v roku 2016 a v niektorých prípadoch v roku 2017 ostáva k dispozícii v rámci národných programov členských štátov.

| (4) | Členské štáty by mali mať možnosť využiť zostávajúce sumy na pokračovanie vo vykonávaní presunu prostredníctvom ich opätovného viazania na tú istú akciu v rámci národných programov. Členské štáty by mali opätovne viazať alebo presunúť aspoň 20 % týchto súm na akcie v rámci národných programov, na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany, na presídľovanie alebo iné humanitárne prijímanie ad hoc, ako aj na prípravné opatrenia na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu po ich príchode do Únie, a to aj po mori, alebo na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Takéto opatrenia by mali zahŕňať len tie opatrenia, ktoré sú uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku písm. a), b), e) a f) nariadenia (EÚ) č. 516/2014. |
| --- | --- |

(4)

Členské štáty by mali mať možnosť využiť zostávajúce sumy na pokračovanie vo vykonávaní presunu prostredníctvom ich opätovného viazania na tú istú akciu v rámci národných programov. Členské štáty by mali opätovne viazať alebo presunúť aspoň 20 % týchto súm na akcie v rámci národných programov, na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany, na presídľovanie alebo iné humanitárne prijímanie ad hoc, ako aj na prípravné opatrenia na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu po ich príchode do Únie, a to aj po mori, alebo na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Takéto opatrenia by mali zahŕňať len tie opatrenia, ktoré sú uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku písm. a), b), e) a f) nariadenia (EÚ) č. 516/2014.

| (5) | V prípade riadneho odôvodnenia v revízii národných programov členských štátov by členské štáty mali mať možnosť využiť až 80 % týchto súm na riešenie iných výziev v oblastiach azylu a migrácie v súlade s nariadením (EÚ) č. 516/2014. Potreby členských štátov v uvedených oblastiach sú naďalej značné. Opätovné viazanie zostávajúcich súm na tú istú akciu alebo ich presun na iné akcie v rámci národných programov by mali byť možné iba raz a so súhlasom Komisie. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prideľovanie finančných prostriedkov prebiehalo spôsobom, ktorý je plne v súlade so zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1046 (6), najmä zásadami efektívnosti a transparentnosti. |
| --- | --- |

(5)

V prípade riadneho odôvodnenia v revízii národných programov členských štátov by členské štáty mali mať možnosť využiť až 80 % týchto súm na riešenie iných výziev v oblastiach azylu a migrácie v súlade s nariadením (EÚ) č. 516/2014. Potreby členských štátov v uvedených oblastiach sú naďalej značné. Opätovné viazanie zostávajúcich súm na tú istú akciu alebo ich presun na iné akcie v rámci národných programov by mali byť možné iba raz a so súhlasom Komisie. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prideľovanie finančných prostriedkov prebiehalo spôsobom, ktorý je plne v súlade so zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1046 (6), najmä zásadami efektívnosti a transparentnosti.

| (6) | Cieľová skupina oprávnená na presun, ako aj počet členských štátov, z ktorých k presunom dochádza, by sa mali rozšíriť s cieľom poskytnúť členským štátom väčšiu flexibilitu pri vykonávaní presunov s ohľadom na osobitné potreby maloletých bez sprievodu alebo iných zraniteľných žiadateľov a na osobitnú situáciu rodinných príslušníkov osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Osobitné ustanovenia týkajúce sa jednorazových platieb na presídľovanie a na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého by mali toto rozšírenie zohľadňovať. |
| --- | --- |

(6)

Cieľová skupina oprávnená na presun, ako aj počet členských štátov, z ktorých k presunom dochádza, by sa mali rozšíriť s cieľom poskytnúť členským štátom väčšiu flexibilitu pri vykonávaní presunov s ohľadom na osobitné potreby maloletých bez sprievodu alebo iných zraniteľných žiadateľov a na osobitnú situáciu rodinných príslušníkov osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Osobitné ustanovenia týkajúce sa jednorazových platieb na presídľovanie a na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého by mali toto rozšírenie zohľadňovať.

| (7) | Členské štáty a Komisia by mali mať dostatok času na revíziu národných programov, aby sa prispôsobili príslušným zmenám stanoveným týmto nariadením. Preto by sa na zostávajúce sumy viazané na podporu vykonávania rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 mala uplatniť výnimka z článku 50 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 (7), ktorou sa lehota na zrušenie viazanosti predĺži o šesť mesiacov s cieľom dokončiť postup revízie národných programov, ako sa uvádza v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014. |
| --- | --- |

(7)

Členské štáty a Komisia by mali mať dostatok času na revíziu národných programov, aby sa prispôsobili príslušným zmenám stanoveným týmto nariadením. Preto by sa na zostávajúce sumy viazané na podporu vykonávania rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 mala uplatniť výnimka z článku 50 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 (7), ktorou sa lehota na zrušenie viazanosti predĺži o šesť mesiacov s cieľom dokončiť postup revízie národných programov, ako sa uvádza v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

| (8) | Členské štáty by mali mať tiež dostatok času na použitie opätovne viazaných súm na tú istú akciu alebo presunutých na iné akcie pred zrušením viazanosti týchto súm. Preto ak Komisia schváli takéto opätovné viazanie alebo presuny súm v rámci národného programu, príslušné sumy by sa mali považovať za viazané v roku revízie národného programu, ktorou sa schvaľuje príslušné opätovné viazanie alebo presun. |
| --- | --- |

(8)

Členské štáty by mali mať tiež dostatok času na použitie opätovne viazaných súm na tú istú akciu alebo presunutých na iné akcie pred zrušením viazanosti týchto súm. Preto ak Komisia schváli takéto opätovné viazanie alebo presuny súm v rámci národného programu, príslušné sumy by sa mali považovať za viazané v roku revízie národného programu, ktorou sa schvaľuje príslušné opätovné viazanie alebo presun.

| (9) | Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade každoročne podávať správu o využívaní zdrojov na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osôb s postavením medzinárodnej ochrany, najmä pokiaľ ide o presuny súm na iné akcie v rámci národného programu, ako sa stanovuje v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(9)

Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade každoročne podávať správu o využívaní zdrojov na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osôb s postavením medzinárodnej ochrany, najmä pokiaľ ide o presuny súm na iné akcie v rámci národného programu, ako sa stanovuje v tomto nariadení.

| (10) | Toto nariadenie nemá vplyv na finančné prostriedky dostupné podľa článku 17 nariadenia (EÚ) č. 516/2014. |
| --- | --- |

(10)

Toto nariadenie nemá vplyv na finančné prostriedky dostupné podľa článku 17 nariadenia (EÚ) č. 516/2014.

| (11) | Ciele tohto nariadenia sa realizujú bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce rokovania o reforme nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (8). |
| --- | --- |

(11)

Ciele tohto nariadenia sa realizujú bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce rokovania o reforme nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (8).

| (12) | V súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(12)

V súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (13) | V súlade s článkom 3 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, Írsko listom zo 7. decembra 2018 oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(13)

V súlade s článkom 3 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, Írsko listom zo 7. decembra 2018 oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.

| (14) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(14)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (15) | Vzhľadom na potrebu vyhnúť sa zrušeniu viazanosti zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 by malo toto nariadenie nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na potrebu vyhnúť sa zrušeniu viazanosti zostávajúcich súm viazaných na podporu vykonávania rozhodnutí (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 by malo toto nariadenie nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (16) | Pokiaľ do konca roka 2018 nedôjde k zmene nariadenia (EÚ) č. 516/2014, členské štáty už nebudú mať k dispozícii príslušné finančné prostriedky v rámci národných programov podporovaných z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu. Vzhľadom na naliehavú potrebu zmeniť nariadenie (EÚ) č. 516/2014 sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty uvedenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ, ZFEÚ a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ do konca roka 2018 nedôjde k zmene nariadenia (EÚ) č. 516/2014, členské štáty už nebudú mať k dispozícii príslušné finančné prostriedky v rámci národných programov podporovaných z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu. Vzhľadom na naliehavú potrebu zmeniť nariadenie (EÚ) č. 516/2014 sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty uvedenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ, ZFEÚ a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

| (17) | Nariadenie (EÚ) č. 516/2014 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(17)

Nariadenie (EÚ) č. 516/2014 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) č. 516/2014 sa mení takto:

| 1. | Článok 18 sa mení takto:






  a) | názov sa nahrádza takto:

  „

  Zdroje na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany

  “; |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 18 sa mení takto:

a)

názov sa nahrádza takto:

„

  Zdroje na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany

  “;

| b) | v odseku 1 sa slová „každú osobu s postavením medzinárodnej ochrany“ nahrádzajú slovami „každého žiadateľa o medzinárodnú ochranu alebo každú osobu s postavením medzinárodnej ochrany“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 1 sa slová „každú osobu s postavením medzinárodnej ochrany“ nahrádzajú slovami „každého žiadateľa o medzinárodnú ochranu alebo každú osobu s postavením medzinárodnej ochrany“;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 tohto článku sa členským štátom prvýkrát pridelia na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní, ktoré tvorí prílohu rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje ich národný program. Opätovné viazanie týchto súm na tú istú akciu v rámci národného programu alebo presun týchto súm na iné akcie v rámci národného programu možno zrealizovať za predpokladu, že je to riadne odôvodnené v revízii príslušného národného programu. Sumu možno opätovne viazať alebo presunúť len raz. Komisia schváli opätovné viazanie alebo presun prostredníctvom revízie národného programu.
  Pokiaľ ide o sumy vyplývajúce z dočasných opatrení stanovených v rozhodnutiach Rady (EÚ) 2015/1523 (*1) a (EÚ) 2015/1601 (*2), členské štáty v záujme posilnenia solidarity a v súlade s článkom 80 ZFEÚ pridelia aspoň 20 % z týchto súm na akcie v rámci národných programov na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany, na presídľovanie alebo iné humanitárne prijímanie ad hoc, ako aj na prípravné opatrenia na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu po ich príchode do Únie, a to aj po mori, alebo na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Takéto opatrenia nezahŕňajú žiadne opatrenia týkajúce sa zaistenia. Ak členský štát opätovne zaviaže alebo presunie zdroje na úrovni nižšej, než je uvedený minimálny percentuálny podiel, nie je možné presunúť rozdiel medzi opätovne viazanou alebo presunutou sumou a minimálnym percentuálnym podielom na iné akcie v rámci národného programu.


  (*1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146)."


  (*2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).“;" |
| --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 tohto článku sa členským štátom prvýkrát pridelia na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní, ktoré tvorí prílohu rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje ich národný program. Opätovné viazanie týchto súm na tú istú akciu v rámci národného programu alebo presun týchto súm na iné akcie v rámci národného programu možno zrealizovať za predpokladu, že je to riadne odôvodnené v revízii príslušného národného programu. Sumu možno opätovne viazať alebo presunúť len raz. Komisia schváli opätovné viazanie alebo presun prostredníctvom revízie národného programu.

Pokiaľ ide o sumy vyplývajúce z dočasných opatrení stanovených v rozhodnutiach Rady (EÚ) 2015/1523 (*1) a (EÚ) 2015/1601 (*2), členské štáty v záujme posilnenia solidarity a v súlade s článkom 80 ZFEÚ pridelia aspoň 20 % z týchto súm na akcie v rámci národných programov na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany, na presídľovanie alebo iné humanitárne prijímanie ad hoc, ako aj na prípravné opatrenia na presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu po ich príchode do Únie, a to aj po mori, alebo na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Takéto opatrenia nezahŕňajú žiadne opatrenia týkajúce sa zaistenia. Ak členský štát opätovne zaviaže alebo presunie zdroje na úrovni nižšej, než je uvedený minimálny percentuálny podiel, nie je možné presunúť rozdiel medzi opätovne viazanou alebo presunutou sumou a minimálnym percentuálnym podielom na iné akcie v rámci národného programu.

(*1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146)."

*1

(*2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).“;"

*2

| d) | vkladajú sa tieto odseky:

  „3a.   Ak sú sumy vyplývajúce z dočasných opatrení stanovených v rozhodnutiach (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 opätovne viazané na tú istú akciu v rámci národného programu alebo presunuté na iné akcie v rámci národného programu v súlade s odsekom 3 tohto článku, na účely článku 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa príslušné sumy považujú za viazané v roku revízie národného programu, ktorou sa schvaľuje predmetné opätovné viazanie alebo presun.


  3b.   Odchylne od článku 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa lehota na zrušenie viazanosti súm uvedených v odseku 3a tohto článku predlžuje o šesť mesiacov.


  3c.   Komisia každoročne podáva správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tohto článku.“; |
| --- | --- |

d)

vkladajú sa tieto odseky:

„3a.   Ak sú sumy vyplývajúce z dočasných opatrení stanovených v rozhodnutiach (EÚ) 2015/1523 a (EÚ) 2015/1601 opätovne viazané na tú istú akciu v rámci národného programu alebo presunuté na iné akcie v rámci národného programu v súlade s odsekom 3 tohto článku, na účely článku 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa príslušné sumy považujú za viazané v roku revízie národného programu, ktorou sa schvaľuje predmetné opätovné viazanie alebo presun.

3b.   Odchylne od článku 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa lehota na zrušenie viazanosti súm uvedených v odseku 3a tohto článku predlžuje o šesť mesiacov.

3c.   Komisia každoročne podáva správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tohto článku.“;

| e) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   V záujme účinného plnenia cieľov, ktorými sú solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi, ako sa uvádza v článku 80 ZFEÚ, a v rámci limitov dostupných zdrojov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 tohto nariadenia s cieľom upraviť jednorazovú platbu uvedenú v odseku 1 tohto článku, a to najmä s ohľadom na aktuálnu mieru inflácie, relevantný vývoj v oblasti presunu žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého a v oblasti presídľovania a iného humanitárneho prijímania ad hoc, ako aj na faktory, ktoré môžu optimalizovať používanie finančného stimulu, ktorým sú jednorazové platby.“ |
| --- | --- |

e)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   V záujme účinného plnenia cieľov, ktorými sú solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi, ako sa uvádza v článku 80 ZFEÚ, a v rámci limitov dostupných zdrojov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 tohto nariadenia s cieľom upraviť jednorazovú platbu uvedenú v odseku 1 tohto článku, a to najmä s ohľadom na aktuálnu mieru inflácie, relevantný vývoj v oblasti presunu žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého a v oblasti presídľovania a iného humanitárneho prijímania ad hoc, ako aj na faktory, ktoré môžu optimalizovať používanie finančného stimulu, ktorým sú jednorazové platby.“

| 2. | V názve a úvodnej časti článku 25 sa slová „osôb s postavením medzinárodnej ochrany“ nahrádzajú slovami „žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany“. |
| --- | --- |

2.

V názve a úvodnej časti článku 25 sa slová „osôb s postavením medzinárodnej ochrany“ nahrádzajú slovami „žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 12. decembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. decembra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. decembra 2018.

1

(2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146).

2

(3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 516/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl, migráciu a integráciu a ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2008/381/ES a rušia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES a č. 575/2007/ES a rozhodnutie Rady 2007/435/ES (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 168).

4

(5)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1754 z 29. septembra 2016, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1601 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 268, 1.10.2016, s. 82).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl, migráciu a integráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 112).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31).

8

---

SMERNICE

| 21.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 328/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 328/82

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/2001

z 11. decembra 2018

o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov

(prepracované znenie)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (4) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená (5). Pri príležitosti ďalších zmien je z dôvodu prehľadnosti vhodné uvedenú smernicu prepracovať. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (4) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená (5). Pri príležitosti ďalších zmien je z dôvodu prehľadnosti vhodné uvedenú smernicu prepracovať.

| (2) | Podpora obnoviteľných foriem energie je v súlade s článkom 194 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) jedným z cieľov energetickej politiky Únie. Uvedený cieľ sleduje táto smernica. Väčšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje významnú súčasť balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na dodržanie záväzku Únie podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 v nadväznosti na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovory Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) a rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 vrátane záväzného cieľa Únie znížiť do roku 2030 emisie aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Medzi zastrešujúce prvky politiky Únie v oblasti energetiky a životného prostredia patrí záväzný cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 a príspevky členských štátov k uvedenému cieľu vrátane ich základných podielov v súvislosti s ich vnútroštátnymi celkovými cieľmi na rok 2020. Ďalšie takéto prvky sú obsiahnuté v rámci stanovenom touto smernicou, napríklad na rozvoj vykurovania a chladenia využívajúceho obnoviteľné zdroje energie a na rozvoj palív v doprave z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(2)

Podpora obnoviteľných foriem energie je v súlade s článkom 194 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) jedným z cieľov energetickej politiky Únie. Uvedený cieľ sleduje táto smernica. Väčšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje významnú súčasť balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na dodržanie záväzku Únie podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 v nadväznosti na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovory Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) a rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 vrátane záväzného cieľa Únie znížiť do roku 2030 emisie aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Medzi zastrešujúce prvky politiky Únie v oblasti energetiky a životného prostredia patrí záväzný cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 a príspevky členských štátov k uvedenému cieľu vrátane ich základných podielov v súvislosti s ich vnútroštátnymi celkovými cieľmi na rok 2020. Ďalšie takéto prvky sú obsiahnuté v rámci stanovenom touto smernicou, napríklad na rozvoj vykurovania a chladenia využívajúceho obnoviteľné zdroje energie a na rozvoj palív v doprave z obnoviteľných zdrojov.

| (3) | Zvýšené využívanie energie z obnoviteľných zdrojov zohráva tiež podstatnú úlohu pri podpore bezpečnosti dodávok energií, udržateľnej energie za dostupné ceny, technického rozvoja a inovácií, ako aj vedúcej úlohy v oblasti technológií a priemyslu a poskytovaní environmentálnych, sociálnych a zdravotných výhod, ako aj významných príležitostí na zamestnanie a regionálny rozvoj, najmä vo vidieckych a izolovaných oblastiach, v regiónoch alebo na územiach s nízkou hustotou obyvateľstva, alebo na ktorých prebieha čiastočná deindustrializácia. |
| --- | --- |

(3)

Zvýšené využívanie energie z obnoviteľných zdrojov zohráva tiež podstatnú úlohu pri podpore bezpečnosti dodávok energií, udržateľnej energie za dostupné ceny, technického rozvoja a inovácií, ako aj vedúcej úlohy v oblasti technológií a priemyslu a poskytovaní environmentálnych, sociálnych a zdravotných výhod, ako aj významných príležitostí na zamestnanie a regionálny rozvoj, najmä vo vidieckych a izolovaných oblastiach, v regiónoch alebo na územiach s nízkou hustotou obyvateľstva, alebo na ktorých prebieha čiastočná deindustrializácia.

| (4) | Účinnými nástrojmi na zníženie emisií zo skleníkových plynov v Únii a energetickej závislosti Únie sú spolu s opatreniami na zabezpečenie energetickej efektívnosti predovšetkým zníženie spotreby energie, zvýšenie počtu technologických zlepšení, stimuly pre využívanie a rozvoj verejnej dopravy, využívanie energeticky efektívnych technológií a podpora využívania energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví elektriny, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy. |
| --- | --- |

(4)

Účinnými nástrojmi na zníženie emisií zo skleníkových plynov v Únii a energetickej závislosti Únie sú spolu s opatreniami na zabezpečenie energetickej efektívnosti predovšetkým zníženie spotreby energie, zvýšenie počtu technologických zlepšení, stimuly pre využívanie a rozvoj verejnej dopravy, využívanie energeticky efektívnych technológií a podpora využívania energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví elektriny, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy.

| (5) | Smernicou 2009/28/ES sa vytvoril regulačný rámec podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov, v ktorom sa stanovujú záväzné vnútroštátne ciele týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe energie a v odvetví dopravy, ktoré sa majú splniť do roku 2020. V rámci oznámenia Komisie z 22. januára 2014 s názvom Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030 sa stanovil rámec budúcich politík Únie v oblasti energetiky a klímy a podporilo sa spoločné chápanie toho, ako tieto politiky rozvíjať po roku 2020. Komisia navrhla, aby sa cieľ Únie na rok 2030 pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v Únii stanovil aspoň na 27 %. Uvedený návrh Európska rada schválila vo svojich záveroch z 23. a 24 októbra 2014, pričom uviedla, že členské štáty by mali môcť v rámci plnenia svojich plánovaných príspevkov k cieľu Únie na rok 2030 stanoviť vlastné ambicióznejšie vnútroštátne ciele a tieto ciele aj presiahnuť. |
| --- | --- |

(5)

Smernicou 2009/28/ES sa vytvoril regulačný rámec podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov, v ktorom sa stanovujú záväzné vnútroštátne ciele týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe energie a v odvetví dopravy, ktoré sa majú splniť do roku 2020. V rámci oznámenia Komisie z 22. januára 2014 s názvom Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030 sa stanovil rámec budúcich politík Únie v oblasti energetiky a klímy a podporilo sa spoločné chápanie toho, ako tieto politiky rozvíjať po roku 2020. Komisia navrhla, aby sa cieľ Únie na rok 2030 pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v Únii stanovil aspoň na 27 %. Uvedený návrh Európska rada schválila vo svojich záveroch z 23. a 24 októbra 2014, pričom uviedla, že členské štáty by mali môcť v rámci plnenia svojich plánovaných príspevkov k cieľu Únie na rok 2030 stanoviť vlastné ambicióznejšie vnútroštátne ciele a tieto ciele aj presiahnuť.

| (6) | Európsky parlament vo svojich uzneseniach z 5. februára 2014 s názvom Rámec pre politiku v oblasti zmeny klímy a energetickú politiku do roku 2030 a z 23. júna 2016 s názvom Pokrok v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zašiel ešte ďalej než návrh Komisie alebo závery Európskej rady, keď zdôraznil, že v súvislosti s Parížskou dohodou a nedávnym znížením nákladov na technológie energie z obnoviteľných zdrojov je žiaduce podstatne zvýšiť ambície. |
| --- | --- |

(6)

Európsky parlament vo svojich uzneseniach z 5. februára 2014 s názvom Rámec pre politiku v oblasti zmeny klímy a energetickú politiku do roku 2030 a z 23. júna 2016 s názvom Pokrok v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zašiel ešte ďalej než návrh Komisie alebo závery Európskej rady, keď zdôraznil, že v súvislosti s Parížskou dohodou a nedávnym znížením nákladov na technológie energie z obnoviteľných zdrojov je žiaduce podstatne zvýšiť ambície.

| (7) | Ambície stanovené v Parížskej dohode, ako aj technologický rozvoj vrátane zníženia nákladov na investície do energie z obnoviteľných zdrojov by sa preto mali vziať do úvahy. |
| --- | --- |

(7)

Ambície stanovené v Parížskej dohode, ako aj technologický rozvoj vrátane zníženia nákladov na investície do energie z obnoviteľných zdrojov by sa preto mali vziať do úvahy.

| (8) | Preto je vhodné stanoviť záväzný cieľ Únie aspoň na 32 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho by Komisia mala posúdiť, či by sa mal uvedený cieľ revidovať smerom nahor vzhľadom na výrazné zníženie nákladov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, medzinárodné záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie alebo v prípade výrazného zníženia spotreby energie v Únii. Členské štáty by mali podľa procesu riadenia stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (6) definovať svoj prínos k splneniu uvedeného cieľa v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov. |
| --- | --- |

(8)

Preto je vhodné stanoviť záväzný cieľ Únie aspoň na 32 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho by Komisia mala posúdiť, či by sa mal uvedený cieľ revidovať smerom nahor vzhľadom na výrazné zníženie nákladov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, medzinárodné záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie alebo v prípade výrazného zníženia spotreby energie v Únii. Členské štáty by mali podľa procesu riadenia stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (6) definovať svoj prínos k splneniu uvedeného cieľa v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov.

| (9) | Stanovenie záväzného cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 by naďalej podporovalo rozvoj technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a poskytovalo investorom istotu. Cieľ definovaný na úrovni Únie by pre členské štáty znamenal väčšiu flexibilitu pri plnení ich cieľov na zníženie skleníkových plynov čo najefektívnejším spôsobom z hľadiska nákladov v súlade s ich špecifickými okolnosťami, energetickým mixom a kapacitou na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(9)

Stanovenie záväzného cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 by naďalej podporovalo rozvoj technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a poskytovalo investorom istotu. Cieľ definovaný na úrovni Únie by pre členské štáty znamenal väčšiu flexibilitu pri plnení ich cieľov na zníženie skleníkových plynov čo najefektívnejším spôsobom z hľadiska nákladov v súlade s ich špecifickými okolnosťami, energetickým mixom a kapacitou na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

| (10) | S cieľom zabezpečiť konsolidáciu výsledkov dosiahnutých na základe smernice 2009/28/ES by vnútroštátne ciele stanovené na rok 2020 mali predstavovať minimálne príspevky členských štátov k novému rámcu na rok 2030. Za žiadnych okolností by vnútroštátne podiely energie z obnoviteľných zdrojov nemali klesnúť pod hodnotu uvedených príspevkov. Ak sa tak stane, príslušné členské štáty by mali prijať primerané opatrenia, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) 2018/1999, aby zabezpečili, že uvedený základný podiel sa opätovne dosiahne Ak si členský štát neudržiava svoj základný podiel počas obdobia 12 mesiacov, mal by do 12 mesiacov od konca uvedeného obdobia prijať dodatočné opatrenia na opätovné dosiahnutie základného podielu. Ak členský štát naozaj prijme takéto dodatočné opatrenia a splní si povinnosť opätovne dosiahnuť základný podiel, mal by sa považovať za štát, ktorý splnil požiadavky na povinný základný podiel podľa tejto smernice a podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 na celé predmetné obdobie. Dotknutý členský štát preto nemožno považovať za štát, ktorý si neplnil povinnosť udržiavať svoj základný podiel počas obdobia existencie odchýlky. Rámce do roku 2020 aj do roku 2030 slúžia cieľom environmentálnej a energetickej politiky Únie. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom zabezpečiť konsolidáciu výsledkov dosiahnutých na základe smernice 2009/28/ES by vnútroštátne ciele stanovené na rok 2020 mali predstavovať minimálne príspevky členských štátov k novému rámcu na rok 2030. Za žiadnych okolností by vnútroštátne podiely energie z obnoviteľných zdrojov nemali klesnúť pod hodnotu uvedených príspevkov. Ak sa tak stane, príslušné členské štáty by mali prijať primerané opatrenia, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) 2018/1999, aby zabezpečili, že uvedený základný podiel sa opätovne dosiahne Ak si členský štát neudržiava svoj základný podiel počas obdobia 12 mesiacov, mal by do 12 mesiacov od konca uvedeného obdobia prijať dodatočné opatrenia na opätovné dosiahnutie základného podielu. Ak členský štát naozaj prijme takéto dodatočné opatrenia a splní si povinnosť opätovne dosiahnuť základný podiel, mal by sa považovať za štát, ktorý splnil požiadavky na povinný základný podiel podľa tejto smernice a podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 na celé predmetné obdobie. Dotknutý členský štát preto nemožno považovať za štát, ktorý si neplnil povinnosť udržiavať svoj základný podiel počas obdobia existencie odchýlky. Rámce do roku 2020 aj do roku 2030 slúžia cieľom environmentálnej a energetickej politiky Únie.

| (11) | Členské štáty by mali prijať dodatočné opatrenia v prípade, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov nezodpovedá trajektórii Únie dosiahnuť cieľ energie z obnoviteľných zdrojov aspoň vo výške 32 %. Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 môže Komisia prijať opatrenia na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť dosiahnutie uvedeného cieľa, ak v priebehu posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických plánov zistí rozdiel v ambíciách. Ak Komisia zistí rozdiely v realizácii v priebehu svojho posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku, členské štáty by mali uplatňovať opatrenia stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999 na vyrovnanie daného rozdielu. |
| --- | --- |

(11)

Členské štáty by mali prijať dodatočné opatrenia v prípade, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov nezodpovedá trajektórii Únie dosiahnuť cieľ energie z obnoviteľných zdrojov aspoň vo výške 32 %. Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 môže Komisia prijať opatrenia na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť dosiahnutie uvedeného cieľa, ak v priebehu posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických plánov zistí rozdiel v ambíciách. Ak Komisia zistí rozdiely v realizácii v priebehu svojho posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku, členské štáty by mali uplatňovať opatrenia stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999 na vyrovnanie daného rozdielu.

| (12) | S cieľom podporiť ambiciózne príspevky členských štátov pri dosahovaní cieľa Únie by sa mal v týchto členských štátoch ustanoviť finančný rámec, ktorého cieľom je uľahčiť investície do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom využívania finančných nástrojov. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom podporiť ambiciózne príspevky členských štátov pri dosahovaní cieľa Únie by sa mal v týchto členských štátoch ustanoviť finančný rámec, ktorého cieľom je uľahčiť investície do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom využívania finančných nástrojov.

| (13) | Komisia by mala zamerať prideľovanie finančných prostriedkov na zníženie kapitálových nákladov na projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, keďže takéto náklady majú významný dosah na náklady projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a na ich konkurencieschopnosť, ako aj na rozvoj základnej infraštruktúry pre posilnenie technicky uskutočniteľného a ekonomicky prijateľného využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ako je infraštruktúra prenosových a distribučných sústav, inteligentné siete a prepojenia. |
| --- | --- |

(13)

Komisia by mala zamerať prideľovanie finančných prostriedkov na zníženie kapitálových nákladov na projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, keďže takéto náklady majú významný dosah na náklady projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a na ich konkurencieschopnosť, ako aj na rozvoj základnej infraštruktúry pre posilnenie technicky uskutočniteľného a ekonomicky prijateľného využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ako je infraštruktúra prenosových a distribučných sústav, inteligentné siete a prepojenia.

| (14) | Komisia by mala uľahčiť výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napríklad prostredníctvom pravidelných stretnutí s cieľom nájsť spoločný prístup na podporu väčšieho využívania nákladovo efektívnych projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia by takisto mala podporovať investície do nových, flexibilných a čistých technológií, a na základe transparentných kritérií a spoľahlivých cenových signáloch trhu stanoviť primerané stratégie riadenia procesu vyraďovania technológií, ktoré neprispievajú k znižovaniu emisií alebo neposkytujú dostatočnú flexibilitu. |
| --- | --- |

(14)

Komisia by mala uľahčiť výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napríklad prostredníctvom pravidelných stretnutí s cieľom nájsť spoločný prístup na podporu väčšieho využívania nákladovo efektívnych projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia by takisto mala podporovať investície do nových, flexibilných a čistých technológií, a na základe transparentných kritérií a spoľahlivých cenových signáloch trhu stanoviť primerané stratégie riadenia procesu vyraďovania technológií, ktoré neprispievajú k znižovaniu emisií alebo neposkytujú dostatočnú flexibilitu.

| (15) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (7), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES (8) a 2003/30/ES (9) a smernica 2009/28/ES zavádzajú vymedzenia rozličných druhov energie z obnoviteľných zdrojov. Právne predpisy Únie v oblasti vnútorného trhu s energiou zavádzajú vymedzenia pojmov pre sektor elektriny vo všeobecnosti. V záujme prehľadnosti a právnej istoty je vhodné uplatňovať uvedené vymedzenia pojmov aj v tejto smernici. |
| --- | --- |

(15)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (7), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES (8) a 2003/30/ES (9) a smernica 2009/28/ES zavádzajú vymedzenia rozličných druhov energie z obnoviteľných zdrojov. Právne predpisy Únie v oblasti vnútorného trhu s energiou zavádzajú vymedzenia pojmov pre sektor elektriny vo všeobecnosti. V záujme prehľadnosti a právnej istoty je vhodné uplatňovať uvedené vymedzenia pojmov aj v tejto smernici.

| (16) | Systémy podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov sa ukázali ako účinný spôsob podpory zavádzania elektriny z obnoviteľných zdrojov. Ak sa členské štáty rozhodnú zaviesť systémy podpory, takáto podpora by sa mala poskytovať spôsobom, ktorý by čo najmenej narúšal fungovanie trhov s elektrinou. Na uvedený účel čoraz väčší počet členských štátov vyčleňuje podporu tak, že ju poskytuje navyše k trhovým príjmom, a zavádza trhové systémy na určenie potrebnej úrovne podpory. Spolu s krokmi, ktoré majú pripraviť trh na rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie, takáto podpora je kľúčový prvok zvyšovania trhovej integrácie elektriny z obnoviteľných zdrojov, pričom je potrebné zohľadniť odlišnú schopnosť malých a veľkých výrobcov reagovať na trhové signály. |
| --- | --- |

(16)

Systémy podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov sa ukázali ako účinný spôsob podpory zavádzania elektriny z obnoviteľných zdrojov. Ak sa členské štáty rozhodnú zaviesť systémy podpory, takáto podpora by sa mala poskytovať spôsobom, ktorý by čo najmenej narúšal fungovanie trhov s elektrinou. Na uvedený účel čoraz väčší počet členských štátov vyčleňuje podporu tak, že ju poskytuje navyše k trhovým príjmom, a zavádza trhové systémy na určenie potrebnej úrovne podpory. Spolu s krokmi, ktoré majú pripraviť trh na rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie, takáto podpora je kľúčový prvok zvyšovania trhovej integrácie elektriny z obnoviteľných zdrojov, pričom je potrebné zohľadniť odlišnú schopnosť malých a veľkých výrobcov reagovať na trhové signály.

| (17) | Malé zariadenia môžu byť veľkým prínosom z hľadiska zvýšenia akceptácie zo strany verejnosti a z hľadiska rozbehu projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, najmä na miestnej úrovni. Zabezpečenie účasti takýchto malých zariadení si môže ešte stále vyžadovať osobitné podmienky vrátane výkupných sadzieb, aby sa zabezpečil pozitívny pomer medzi nákladmi a prínosmi v súlade s právom Únie v oblasti trhu s elektrinou. S cieľom poskytnúť investorom právnu istotu je dôležité vymedziť pojem malé zariadenia na účely získania takejto podpory. Pojem malé zariadenia je vymedzený v pravidlách štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(17)

Malé zariadenia môžu byť veľkým prínosom z hľadiska zvýšenia akceptácie zo strany verejnosti a z hľadiska rozbehu projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, najmä na miestnej úrovni. Zabezpečenie účasti takýchto malých zariadení si môže ešte stále vyžadovať osobitné podmienky vrátane výkupných sadzieb, aby sa zabezpečil pozitívny pomer medzi nákladmi a prínosmi v súlade s právom Únie v oblasti trhu s elektrinou. S cieľom poskytnúť investorom právnu istotu je dôležité vymedziť pojem malé zariadenia na účely získania takejto podpory. Pojem malé zariadenia je vymedzený v pravidlách štátnej pomoci.

| (18) | Podľa článku 108 ZFEÚ má Komisia výlučnú právomoc posudzovať zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci, ktoré môžu členské štáty zaviesť na účely zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov, s vnútorným trhom. Uvedené posúdenie sa vykonáva na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ a v súlade s príslušnými ustanoveniami a usmerneniami, ktoré môže Komisia prijať na uvedený účel. Touto smernicou nie je dotknutá výlučná právomoc Komisie, ktorú jej udeľuje ZFEÚ. |
| --- | --- |

(18)

Podľa článku 108 ZFEÚ má Komisia výlučnú právomoc posudzovať zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci, ktoré môžu členské štáty zaviesť na účely zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov, s vnútorným trhom. Uvedené posúdenie sa vykonáva na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ a v súlade s príslušnými ustanoveniami a usmerneniami, ktoré môže Komisia prijať na uvedený účel. Touto smernicou nie je dotknutá výlučná právomoc Komisie, ktorú jej udeľuje ZFEÚ.

| (19) | Elektrina z obnoviteľných zdrojov by sa v prípade spotrebiteľov a daňových poplatníkov mala zaviesť s čo najnižšími nákladmi. Pri navrhovaní systémov podpory a pri prideľovaní podpory by sa členské štáty mali snažiť minimalizovať celkové systémové náklady zavádzania na ceste dekarbonizácie až smerom k cieľu nízkouhlíkového hospodárstva do roku 2050. Trhové mechanizmy, ako je napríklad verejná súťaž, preukázali, že na súťažiacich trhoch za mnohých okolností účinne znižujú náklady na podporu. Za osobitných okolností však verejná súťaž nemusí nevyhnutne viesť k optimálnej cene. Preto môže byť potrebné zvážiť vyvážené výnimky na zabezpečenie nákladovej efektívnosti a minimalizáciu celkových nákladov na podporu. Členské štáty by predovšetkým mali mať možnosť udeliť výnimky z verejnej súťaže a priameho uvádzania na trh malým zariadeniam a demonštračným projektom, aby zohľadnili ich obmedzenejšie kapacity. Keďže Komisia posudzuje zlučiteľnosť podpory energie z obnoviteľných zdrojov s vnútorným trhom na individuálnom základe, takéto výnimky by mali spĺňať príslušné prahové hodnoty stanovené v najnovších usmerneniach Komisie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky. V usmerneniach na roky 2014 až 2020 sú uvedené prahové hodnoty, pokiaľ ide o výnimky z verejnej súťaže a priameho uvádzania na trh, stanovené na 1 MW (a 6 MW alebo 6 výrobných jednotiek v prípade veternej energie) a 500 kW (a 3 MW alebo 3 výrobné jednotky v prípade veternej energie). S cieľom zvýšiť účinnosť verejnej súťaže z hľadiska minimalizácie celkových nákladov na podporu by verejná súťaž mala byť v zásade otvorená pre všetkých výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov bez diskriminácie. Členské štáty môžu pri vytváraní svojich systémov podpory obmedziť súťažné verejné súťaže na konkrétne technológie, ak je to potrebné na to, aby sa zabránilo neoptimálnym výsledkom z hľadiska obmedzení siete a stability sústavy, nákladov na integráciu systému, potreby dosiahnuť diverzifikáciu energetického mixu a dlhodobého potenciálu technológií. |
| --- | --- |

(19)

Elektrina z obnoviteľných zdrojov by sa v prípade spotrebiteľov a daňových poplatníkov mala zaviesť s čo najnižšími nákladmi. Pri navrhovaní systémov podpory a pri prideľovaní podpory by sa členské štáty mali snažiť minimalizovať celkové systémové náklady zavádzania na ceste dekarbonizácie až smerom k cieľu nízkouhlíkového hospodárstva do roku 2050. Trhové mechanizmy, ako je napríklad verejná súťaž, preukázali, že na súťažiacich trhoch za mnohých okolností účinne znižujú náklady na podporu. Za osobitných okolností však verejná súťaž nemusí nevyhnutne viesť k optimálnej cene. Preto môže byť potrebné zvážiť vyvážené výnimky na zabezpečenie nákladovej efektívnosti a minimalizáciu celkových nákladov na podporu. Členské štáty by predovšetkým mali mať možnosť udeliť výnimky z verejnej súťaže a priameho uvádzania na trh malým zariadeniam a demonštračným projektom, aby zohľadnili ich obmedzenejšie kapacity. Keďže Komisia posudzuje zlučiteľnosť podpory energie z obnoviteľných zdrojov s vnútorným trhom na individuálnom základe, takéto výnimky by mali spĺňať príslušné prahové hodnoty stanovené v najnovších usmerneniach Komisie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky. V usmerneniach na roky 2014 až 2020 sú uvedené prahové hodnoty, pokiaľ ide o výnimky z verejnej súťaže a priameho uvádzania na trh, stanovené na 1 MW (a 6 MW alebo 6 výrobných jednotiek v prípade veternej energie) a 500 kW (a 3 MW alebo 3 výrobné jednotky v prípade veternej energie). S cieľom zvýšiť účinnosť verejnej súťaže z hľadiska minimalizácie celkových nákladov na podporu by verejná súťaž mala byť v zásade otvorená pre všetkých výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov bez diskriminácie. Členské štáty môžu pri vytváraní svojich systémov podpory obmedziť súťažné verejné súťaže na konkrétne technológie, ak je to potrebné na to, aby sa zabránilo neoptimálnym výsledkom z hľadiska obmedzení siete a stability sústavy, nákladov na integráciu systému, potreby dosiahnuť diverzifikáciu energetického mixu a dlhodobého potenciálu technológií.

| (20) | Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra o rámci politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 zdôraznila význam väčšieho prepojenia vnútorného energetického trhu a potrebu dostatočnej podpory začleňovania stále rastúceho objemu variabilnej energie z obnoviteľných zdrojov, čo Únii umožní, aby naplnila svoju ambíciu vedúcej úlohy v oblasti energetickej transformácie. Preto je dôležité a nevyhnutné zvýšiť úroveň prepojenia a dosiahnuť pokrok smerom k cieľom Európskej rady, aby sa maximalizoval plný potenciál energetickej únie. |
| --- | --- |

(20)

Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra o rámci politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 zdôraznila význam väčšieho prepojenia vnútorného energetického trhu a potrebu dostatočnej podpory začleňovania stále rastúceho objemu variabilnej energie z obnoviteľných zdrojov, čo Únii umožní, aby naplnila svoju ambíciu vedúcej úlohy v oblasti energetickej transformácie. Preto je dôležité a nevyhnutné zvýšiť úroveň prepojenia a dosiahnuť pokrok smerom k cieľom Európskej rady, aby sa maximalizoval plný potenciál energetickej únie.

| (21) | Pri vyvíjaní systémov podpory pre energiu z obnoviteľných zdrojov by členské štáty mali zvážiť dostupnú udržateľnú dodávku biomasy a náležite zohľadniť zásady obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (10) s cieľom vyhnúť sa zbytočnému narušeniu trhov so surovinami. Predchádzanie vzniku odpadu a recyklácia odpadov by mali predstavovať prioritné riešenie. Členské štáty by sa mali vyhnúť vytváraniu systémov podpory, ktoré by boli v rozpore s cieľmi týkajúcimi sa spracovania odpadu a viedli by k neefektívnemu využívaniu recyklovateľného odpadu. |
| --- | --- |

(21)

Pri vyvíjaní systémov podpory pre energiu z obnoviteľných zdrojov by členské štáty mali zvážiť dostupnú udržateľnú dodávku biomasy a náležite zohľadniť zásady obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (10) s cieľom vyhnúť sa zbytočnému narušeniu trhov so surovinami. Predchádzanie vzniku odpadu a recyklácia odpadov by mali predstavovať prioritné riešenie. Členské štáty by sa mali vyhnúť vytváraniu systémov podpory, ktoré by boli v rozpore s cieľmi týkajúcimi sa spracovania odpadu a viedli by k neefektívnemu využívaniu recyklovateľného odpadu.

| (22) | Členské štáty majú rozdielny potenciál v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a využívajú rôzne systémy podpory na vnútroštátnej úrovni. Väčšina členských štátov používa systémy podpory, ktoré poskytujú výhody len energii z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa vyrába na ich území. Pre riadne fungovanie vnútroštátnych systémov podpory je nevyhnutné, aby členské štáty mali aj naďalej kontrolu nad účinkami svojich vnútroštátnych systémov podpory a nákladmi na ne v súlade s ich rozdielnym potenciálom. Jedným z dôležitých prostriedkov na dosiahnutie cieľa tejto smernice zostáva zabezpečenie riadneho fungovania vnútroštátnych systémov podpory podľa smerníc 2001/77/ES a 2009/28/ES, aby sa zachovala dôvera investorov a aby sa členským štátom umožnilo navrhnúť účinné vnútroštátne opatrenia pre ich príspevky k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a pre všetky vnútroštátne ciele, ktoré si stanovili. Touto smernicou by sa mala uľahčiť cezhraničná podpora energie z obnoviteľných zdrojov bez toho, aby boli neprimerane ovplyvnené vnútroštátne systémy podpory. |
| --- | --- |

(22)

Členské štáty majú rozdielny potenciál v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a využívajú rôzne systémy podpory na vnútroštátnej úrovni. Väčšina členských štátov používa systémy podpory, ktoré poskytujú výhody len energii z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa vyrába na ich území. Pre riadne fungovanie vnútroštátnych systémov podpory je nevyhnutné, aby členské štáty mali aj naďalej kontrolu nad účinkami svojich vnútroštátnych systémov podpory a nákladmi na ne v súlade s ich rozdielnym potenciálom. Jedným z dôležitých prostriedkov na dosiahnutie cieľa tejto smernice zostáva zabezpečenie riadneho fungovania vnútroštátnych systémov podpory podľa smerníc 2001/77/ES a 2009/28/ES, aby sa zachovala dôvera investorov a aby sa členským štátom umožnilo navrhnúť účinné vnútroštátne opatrenia pre ich príspevky k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a pre všetky vnútroštátne ciele, ktoré si stanovili. Touto smernicou by sa mala uľahčiť cezhraničná podpora energie z obnoviteľných zdrojov bez toho, aby boli neprimerane ovplyvnené vnútroštátne systémy podpory.

| (23) | Otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti obmedzuje negatívne vplyvy na vnútorný trh s energiou a môže za určitých podmienok pomôcť členským štátom dosiahnuť cieľ Únie úspornejšie. Cezhraničná účasť je tiež prirodzeným dôsledkom vývoja politiky Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, ktorá podporuje zbližovanie a spoluprácu v záujme prispievania k záväznému cieľu Únie. Preto je vhodné nabádať členské štáty, aby začali otvárať podporu aj pre projekty umiestnené v iných členských štátoch, a vymedziť niekoľko spôsobov, ktorými možno takéto postupné otváranie realizovať, pričom sa zabezpečí dodržiavanie ustanovení ZFEÚ, najmä jej článkov 30, 34 a 110. Keďže toky elektriny nemožno sledovať, je vhodné prepojiť otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti s podielmi, ktoré predstavujú úsilie smerujúce k skutočnej úrovni fyzických prepojení, a umožniť, aby členské štáty mohli obmedziť svoje otvorené systémy podpory na členské štáty, s ktorými majú priame sieťové pripojenie, ako praktický zástupný nástroj na demonštráciu existencie fyzických tokov medzi členskými štátmi. Nijakým spôsobom by to však nemalo ovplyvniť fungovanie trhov s elektrinou medzi zónami alebo naprieč hranicami. |
| --- | --- |

(23)

Otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti obmedzuje negatívne vplyvy na vnútorný trh s energiou a môže za určitých podmienok pomôcť členským štátom dosiahnuť cieľ Únie úspornejšie. Cezhraničná účasť je tiež prirodzeným dôsledkom vývoja politiky Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, ktorá podporuje zbližovanie a spoluprácu v záujme prispievania k záväznému cieľu Únie. Preto je vhodné nabádať členské štáty, aby začali otvárať podporu aj pre projekty umiestnené v iných členských štátoch, a vymedziť niekoľko spôsobov, ktorými možno takéto postupné otváranie realizovať, pričom sa zabezpečí dodržiavanie ustanovení ZFEÚ, najmä jej článkov 30, 34 a 110. Keďže toky elektriny nemožno sledovať, je vhodné prepojiť otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti s podielmi, ktoré predstavujú úsilie smerujúce k skutočnej úrovni fyzických prepojení, a umožniť, aby členské štáty mohli obmedziť svoje otvorené systémy podpory na členské štáty, s ktorými majú priame sieťové pripojenie, ako praktický zástupný nástroj na demonštráciu existencie fyzických tokov medzi členskými štátmi. Nijakým spôsobom by to však nemalo ovplyvniť fungovanie trhov s elektrinou medzi zónami alebo naprieč hranicami.

| (24) | S cieľom zabezpečiť, aby otvorenie systémov podpory bolo obojstranné a prinášalo vzájomné výhody, by zúčastnené členské štáty mali podpísať dohody o spolupráci. Členské štáty by si mali zachovať kontrolu nad tempom zavádzania kapacity elektriny z obnoviteľných zdrojov na svojom území, najmä s cieľom zohľadniť súvisiace náklady na integráciu a požadované investície do sústavy. Členské štáty by preto mali mať možnosť obmedziť účasť zariadení nachádzajúcich sa na ich území na verejných súťažiach, ktoré sa organizujú v iných členských štátoch. Uvedené dohody o spolupráci by mali upravovať všetky dôležité otázky, ako napríklad spôsob účtovania nákladov na projekt, ktorý buduje jeden členský štát na území iného, vrátane výdavkov spojených s posilňovaním sietí, prenosom energie, skladovacími a záložnými kapacitami, ako aj možné preťaženia siete. V uvedených dohodách by členské štáty mali zohľadňovať aj opatrenia, ktoré umožňujú nákladovo efektívnu integráciu takejto dodatočnej kapacity elektriny z obnoviteľných zdrojov, či už sú regulačného charakteru (napríklad týkajúce sa koncepcie trhu) alebo poskytujú ďalšie investície do rôznych zdrojov flexibility (napríklad prepojení, skladovania, reakcie na strane dopytu alebo flexibilnej výroby). |
| --- | --- |

(24)

S cieľom zabezpečiť, aby otvorenie systémov podpory bolo obojstranné a prinášalo vzájomné výhody, by zúčastnené členské štáty mali podpísať dohody o spolupráci. Členské štáty by si mali zachovať kontrolu nad tempom zavádzania kapacity elektriny z obnoviteľných zdrojov na svojom území, najmä s cieľom zohľadniť súvisiace náklady na integráciu a požadované investície do sústavy. Členské štáty by preto mali mať možnosť obmedziť účasť zariadení nachádzajúcich sa na ich území na verejných súťažiach, ktoré sa organizujú v iných členských štátoch. Uvedené dohody o spolupráci by mali upravovať všetky dôležité otázky, ako napríklad spôsob účtovania nákladov na projekt, ktorý buduje jeden členský štát na území iného, vrátane výdavkov spojených s posilňovaním sietí, prenosom energie, skladovacími a záložnými kapacitami, ako aj možné preťaženia siete. V uvedených dohodách by členské štáty mali zohľadňovať aj opatrenia, ktoré umožňujú nákladovo efektívnu integráciu takejto dodatočnej kapacity elektriny z obnoviteľných zdrojov, či už sú regulačného charakteru (napríklad týkajúce sa koncepcie trhu) alebo poskytujú ďalšie investície do rôznych zdrojov flexibility (napríklad prepojení, skladovania, reakcie na strane dopytu alebo flexibilnej výroby).

| (25) | Členské štáty by sa mali vyhýbať narušeniam, ktorých dôsledkom by bol rozsiahly dovoz zdrojov z tretích krajín. V uvedenej súvislosti by sa mal zvážiť a presadzovať prístup založený na životnom cykle. |
| --- | --- |

(25)

Členské štáty by sa mali vyhýbať narušeniam, ktorých dôsledkom by bol rozsiahly dovoz zdrojov z tretích krajín. V uvedenej súvislosti by sa mal zvážiť a presadzovať prístup založený na životnom cykle.

| (26) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mohli zúčastňovať na dostupných systémoch podpory za rovnakých podmienok ako veľkí účastníci. Na tento účel by sa malo členským štátom umožniť prijať opatrenia, ako napríklad poskytovanie informácií, poskytovanie technickej a finančnej podpory, znižovanie administratívnych požiadaviek, začlenenie výberových kritérií zameraných na komunity, vytváranie cielených ponukových kôl pre komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov alebo odmeňovanie komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom priamej podpory, ak spĺňajú požiadavky na malé zariadenia. |
| --- | --- |

(26)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mohli zúčastňovať na dostupných systémoch podpory za rovnakých podmienok ako veľkí účastníci. Na tento účel by sa malo členským štátom umožniť prijať opatrenia, ako napríklad poskytovanie informácií, poskytovanie technickej a finančnej podpory, znižovanie administratívnych požiadaviek, začlenenie výberových kritérií zameraných na komunity, vytváranie cielených ponukových kôl pre komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov alebo odmeňovanie komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom priamej podpory, ak spĺňajú požiadavky na malé zariadenia.

| (27) | Pri plánovaní infraštruktúry potrebnej na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov by sa mali zohľadňovať politiky týkajúce sa účasti tých, ktorých ovplyvňujú projekty, najmä miestnych obyvateľov. |
| --- | --- |

(27)

Pri plánovaní infraštruktúry potrebnej na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov by sa mali zohľadňovať politiky týkajúce sa účasti tých, ktorých ovplyvňujú projekty, najmä miestnych obyvateľov.

| (28) | Spotrebitelia by mali dostať ucelené informácie vrátane informácií o výkonnosti vykurovacích a chladiacich systémov z hľadiska energetického výkonu a o nižších prevádzkových nákladoch elektrických vozidiel, aby sa mohli ako spotrebitelia individuálne rozhodovať s ohľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov a aby sa zabránilo technologickému zaostávaniu. |
| --- | --- |

(28)

Spotrebitelia by mali dostať ucelené informácie vrátane informácií o výkonnosti vykurovacích a chladiacich systémov z hľadiska energetického výkonu a o nižších prevádzkových nákladoch elektrických vozidiel, aby sa mohli ako spotrebitelia individuálne rozhodovať s ohľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov a aby sa zabránilo technologickému zaostávaniu.

| (29) | Bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, politiky podporujúce energiu z obnoviteľných zdrojov by mali byť predvídateľné a stabilné a mali by sa vyhýbať častým alebo retroaktívnym zmenám. Nepredvídateľnosť a nestabilita politík má priamy vplyv na náklady na financovanie kapitálu, na náklady na vývoj projektov, a tým aj na celkové náklady na zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v Únii. Členské štáty by mali zabrániť tomu, aby revízia akejkoľvek podpory poskytnutej na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov mala negatívny vplyv na ich ekonomickú životaschopnosť. V tejto súvislosti by členské štáty mali podporovať nákladovo efektívne politiky podpory a zaručiť ich finančnú udržateľnosť. Okrem toho by sa mal uverejniť dlhodobý orientačný harmonogram zahŕňajúci hlavné aspekty očakávanej podpory, ktorý by však nemal vplyv na schopnosť členských štátov rozhodovať o prideľovaní rozpočtových prostriedkov v rokoch, na ktoré sa harmonogram vzťahuje. |
| --- | --- |

(29)

Bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, politiky podporujúce energiu z obnoviteľných zdrojov by mali byť predvídateľné a stabilné a mali by sa vyhýbať častým alebo retroaktívnym zmenám. Nepredvídateľnosť a nestabilita politík má priamy vplyv na náklady na financovanie kapitálu, na náklady na vývoj projektov, a tým aj na celkové náklady na zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v Únii. Členské štáty by mali zabrániť tomu, aby revízia akejkoľvek podpory poskytnutej na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov mala negatívny vplyv na ich ekonomickú životaschopnosť. V tejto súvislosti by členské štáty mali podporovať nákladovo efektívne politiky podpory a zaručiť ich finančnú udržateľnosť. Okrem toho by sa mal uverejniť dlhodobý orientačný harmonogram zahŕňajúci hlavné aspekty očakávanej podpory, ktorý by však nemal vplyv na schopnosť členských štátov rozhodovať o prideľovaní rozpočtových prostriedkov v rokoch, na ktoré sa harmonogram vzťahuje.

| (30) | Povinnosti členských štátov vypracovať akčné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a správy o pokroku, ako aj povinnosť Komisie predkladať správy o pokroku členských štátov majú zásadný význam pre zvýšenie transparentnosti, zabezpečenie prehľadnosti pre investorov a spotrebiteľov a umožnenie účinného monitorovania. Nariadením (EÚ) 2018/1999 sa tieto povinnosti začleňujú do systému riadenia energetickej únie, v ktorom sú povinnosti plánovania, podávania správ a monitorovania v oblasti energetiky a klímy zjednodušené. Platforma transparentnosti v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je tiež súčasťou širšej e-platformy zriadenej v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(30)

Povinnosti členských štátov vypracovať akčné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a správy o pokroku, ako aj povinnosť Komisie predkladať správy o pokroku členských štátov majú zásadný význam pre zvýšenie transparentnosti, zabezpečenie prehľadnosti pre investorov a spotrebiteľov a umožnenie účinného monitorovania. Nariadením (EÚ) 2018/1999 sa tieto povinnosti začleňujú do systému riadenia energetickej únie, v ktorom sú povinnosti plánovania, podávania správ a monitorovania v oblasti energetiky a klímy zjednodušené. Platforma transparentnosti v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je tiež súčasťou širšej e-platformy zriadenej v uvedenom nariadení.

| (31) | Je potrebné stanoviť transparentné a jednoznačné pravidlá pre výpočet podielu energie z obnoviteľných zdrojov a pre vymedzenie týchto zdrojov. |
| --- | --- |

(31)

Je potrebné stanoviť transparentné a jednoznačné pravidlá pre výpočet podielu energie z obnoviteľných zdrojov a pre vymedzenie týchto zdrojov.

| (32) | Pri výpočte prínosu vodnej a veternej energie by sa na účely tejto smernice mali účinky klimatických rozdielov vyrovnať použitím normalizačného faktora. Navyše by sa elektrina vyrobená z vody v prečerpávacích vodných elektrárňach, ktorá bola predtým prečerpaná do hornej nádrže, nemala považovať za elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(32)

Pri výpočte prínosu vodnej a veternej energie by sa na účely tejto smernice mali účinky klimatických rozdielov vyrovnať použitím normalizačného faktora. Navyše by sa elektrina vyrobená z vody v prečerpávacích vodných elektrárňach, ktorá bola predtým prečerpaná do hornej nádrže, nemala považovať za elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie.

| (33) | Tepelné čerpadlá, ktoré umožňujú využívanie energie z okolia a geotermálnej energie pri užitočnej teplotnej úrovni, alebo systémy zabezpečujúce chladenie potrebujú na svoje fungovanie elektrinu alebo inú pomocnú energiu. Energia používaná na pohon uvedených systémov by sa preto mala odpočítať od celkovej použiteľnej energie alebo energie odstránenej z príslušnej oblasti. Mali by sa zohľadňovať iba systémy vykurovania a chladenia, kde výstup alebo energia odstránená z oblasti výrazne prevyšuje primárnu energiu potrebnú na ich pohon. Chladiace systémy prispievajú k využitiu energie v členských štátoch, a preto je vhodné, aby sa v rámci metód výpočtu bral do úvahy podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa využíva v takýchto systémoch vo všetkých odvetviach koncového použitia. |
| --- | --- |

(33)

Tepelné čerpadlá, ktoré umožňujú využívanie energie z okolia a geotermálnej energie pri užitočnej teplotnej úrovni, alebo systémy zabezpečujúce chladenie potrebujú na svoje fungovanie elektrinu alebo inú pomocnú energiu. Energia používaná na pohon uvedených systémov by sa preto mala odpočítať od celkovej použiteľnej energie alebo energie odstránenej z príslušnej oblasti. Mali by sa zohľadňovať iba systémy vykurovania a chladenia, kde výstup alebo energia odstránená z oblasti výrazne prevyšuje primárnu energiu potrebnú na ich pohon. Chladiace systémy prispievajú k využitiu energie v členských štátoch, a preto je vhodné, aby sa v rámci metód výpočtu bral do úvahy podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa využíva v takýchto systémoch vo všetkých odvetviach koncového použitia.

| (34) | Pasívne energetické systémy využívajú ako zdroj energie konštrukciu budovy. Takáto energia sa považuje za ušetrenú energiu. Aby sa predišlo dvojitému započítaniu, energia využitá týmto spôsobom by sa nemala zohľadňovať na účely tejto smernice. |
| --- | --- |

(34)

Pasívne energetické systémy využívajú ako zdroj energie konštrukciu budovy. Takáto energia sa považuje za ušetrenú energiu. Aby sa predišlo dvojitému započítaniu, energia využitá týmto spôsobom by sa nemala zohľadňovať na účely tejto smernice.

| (35) | Hrubá konečná energetická spotreba niektorých členských štátov obsahuje vysoký podiel leteckej dopravy. Vzhľadom na súčasné technologické a regulačné obmedzenia, ktoré bránia komerčnému využitiu biopalív v leteckej doprave, je pre uvedené členské štáty vhodné stanoviť čiastočnú výnimku v rámci výpočtu hrubej konečnej energetickej spotreby vo vnútroštátnej leteckej doprave, aby sa im umožnilo vyňať z tohto výpočtu množstvo, o ktoré prekračuje 1,5 násobok priemeru hrubej konečnej energetickej spotreby Únie v leteckej doprave v roku 2005 odhadnutý Eurostatom, konkrétne 6,18 %. Cyprus a Malta sa kvôli svojmu ostrovnému a okrajovému charakteru spoliehajú najmä na leteckú dopravu ako na spôsob dopravy, ktorý je pre ich občanov a hospodárstvo nevyhnutný. V dôsledku toho majú Cyprus a Malta neúmerne vysoký podiel leteckej dopravy na svojej hrubej konečnej energetickej spotrebe, a to viac ako trojnásobok priemeru Únie v roku 2005. Sú preto neúmerne ovplyvnené súčasnými technologickými a regulačnými obmedzeniami. Je preto vhodné stanoviť, aby mohli využívať výnimku zahŕňajúcu množstvo, o ktoré presahujú priemer hrubej konečnej energetickej spotreby Únie v leteckej doprave v roku 2005, odhadnutý Eurostatom, konkrétne 4,12 %. |
| --- | --- |

(35)

Hrubá konečná energetická spotreba niektorých členských štátov obsahuje vysoký podiel leteckej dopravy. Vzhľadom na súčasné technologické a regulačné obmedzenia, ktoré bránia komerčnému využitiu biopalív v leteckej doprave, je pre uvedené členské štáty vhodné stanoviť čiastočnú výnimku v rámci výpočtu hrubej konečnej energetickej spotreby vo vnútroštátnej leteckej doprave, aby sa im umožnilo vyňať z tohto výpočtu množstvo, o ktoré prekračuje 1,5 násobok priemeru hrubej konečnej energetickej spotreby Únie v leteckej doprave v roku 2005 odhadnutý Eurostatom, konkrétne 6,18 %. Cyprus a Malta sa kvôli svojmu ostrovnému a okrajovému charakteru spoliehajú najmä na leteckú dopravu ako na spôsob dopravy, ktorý je pre ich občanov a hospodárstvo nevyhnutný. V dôsledku toho majú Cyprus a Malta neúmerne vysoký podiel leteckej dopravy na svojej hrubej konečnej energetickej spotrebe, a to viac ako trojnásobok priemeru Únie v roku 2005. Sú preto neúmerne ovplyvnené súčasnými technologickými a regulačnými obmedzeniami. Je preto vhodné stanoviť, aby mohli využívať výnimku zahŕňajúcu množstvo, o ktoré presahujú priemer hrubej konečnej energetickej spotreby Únie v leteckej doprave v roku 2005, odhadnutý Eurostatom, konkrétne 4,12 %.

| (36) | V oznámení Komisie z 20. júla 2016 s názvom Európska stratégia pre nízkoemisnú mobilitu sa zdôraznilo, že v strednodobom horizonte majú pre letectvo osobitný význam pokročilé biopalivá a obnoviteľné kvapalné a plynné palivá nebiologického pôvodu. |
| --- | --- |

(36)

V oznámení Komisie z 20. júla 2016 s názvom Európska stratégia pre nízkoemisnú mobilitu sa zdôraznilo, že v strednodobom horizonte majú pre letectvo osobitný význam pokročilé biopalivá a obnoviteľné kvapalné a plynné palivá nebiologického pôvodu.

| (37) | S cieľom zabezpečiť, aby zoznam surovín na produkciu pokročilých biopalív, iných biopalív a bioplynu uvedený v prílohe k tejto smernici zohľadňoval zásady hierarchie odpadového hospodárstva stanovené v smernici 2008/98/ES, kritériá Únie týkajúce sa udržateľnosti a potrebu zabezpečiť, aby sa uplatňovaním uvedenej prílohy nevytváral dodatočný dopyt po pôde a zároveň sa podporovalo využívanie odpadu a zvyškov, by Komisia pri pravidelnom hodnotení uvedenej prílohy mala zvážiť zahrnutie ďalších surovín, ktoré nespôsobujú výrazné deformačné účinky trhov pre (vedľajšie) produkty, odpad alebo zvyšky. |
| --- | --- |

(37)

S cieľom zabezpečiť, aby zoznam surovín na produkciu pokročilých biopalív, iných biopalív a bioplynu uvedený v prílohe k tejto smernici zohľadňoval zásady hierarchie odpadového hospodárstva stanovené v smernici 2008/98/ES, kritériá Únie týkajúce sa udržateľnosti a potrebu zabezpečiť, aby sa uplatňovaním uvedenej prílohy nevytváral dodatočný dopyt po pôde a zároveň sa podporovalo využívanie odpadu a zvyškov, by Komisia pri pravidelnom hodnotení uvedenej prílohy mala zvážiť zahrnutie ďalších surovín, ktoré nespôsobujú výrazné deformačné účinky trhov pre (vedľajšie) produkty, odpad alebo zvyšky.

| (38) | Na účely vytvárania príležitostí na znižovanie nákladov na plnenie cieľa Únie stanoveného v tejto smernici a poskytnutia flexibility členským štátom pri plnení ich povinnosti neklesnúť po roku 2020 pod ich vnútroštátne ciele na rok 2020 je vhodné v členských štátoch podporiť spotrebu energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov v iných členských štátoch a umožniť členským štátom započítavať energiu z obnoviteľných zdrojov spotrebovanú v iných členských štátoch do svojho podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Z tohto dôvodu by Komisia mala zriadiť platformu Únie pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov (Union renewable development platform - ďalej len „URDP“), ktorou sa umožní obchodovanie s podielmi energie z obnoviteľných zdrojov medzi členskými štátmi, dodatočne k dvojstranným dohodám o spolupráci. Platforma URDP má dopĺňať dobrovoľné otváranie systémov podpory pre projekty, ktoré sa nachádzajú v iných členských štátoch. Dohody medzi členskými štátmi zahrnú štatistické prenosy, spoločné projekty členských štátov alebo spoločné systémy podpory. |
| --- | --- |

(38)

Na účely vytvárania príležitostí na znižovanie nákladov na plnenie cieľa Únie stanoveného v tejto smernici a poskytnutia flexibility členským štátom pri plnení ich povinnosti neklesnúť po roku 2020 pod ich vnútroštátne ciele na rok 2020 je vhodné v členských štátoch podporiť spotrebu energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov v iných členských štátoch a umožniť členským štátom započítavať energiu z obnoviteľných zdrojov spotrebovanú v iných členských štátoch do svojho podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Z tohto dôvodu by Komisia mala zriadiť platformu Únie pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov (Union renewable development platform - ďalej len „URDP“), ktorou sa umožní obchodovanie s podielmi energie z obnoviteľných zdrojov medzi členskými štátmi, dodatočne k dvojstranným dohodám o spolupráci. Platforma URDP má dopĺňať dobrovoľné otváranie systémov podpory pre projekty, ktoré sa nachádzajú v iných členských štátoch. Dohody medzi členskými štátmi zahrnú štatistické prenosy, spoločné projekty členských štátov alebo spoločné systémy podpory.

| (39) | Členské štáty by sa mali nabádať, aby realizovali všetky vhodné formy spolupráce v súvislosti s cieľmi stanovenými v tejto smernici a aby informovali občanov o prínosoch vyplývajúcich z využívania mechanizmov spolupráce. Takáto spolupráca sa môže uskutočňovať na všetkých úrovniach, dvojstranne alebo mnohostranne. Popri mechanizmoch s vplyvom na výpočet a plnenie cieľa podielu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú výlučne uvedené v tejto smernici, a to štatistických prenosoch medzi členskými štátmi uskutočnených bilaterálne alebo prostredníctvom platformy URDP, spoločných projektoch a spoločných systémoch podpory, môže mať spolupráca napríklad aj formu výmeny informácií a najlepších postupov, ako je to uvedené najmä v e-platforme zriadenej nariadením (EÚ) 2018/1999, a inej dobrovoľnej koordinácie medzi všetkými druhmi systémov podpory. |
| --- | --- |

(39)

Členské štáty by sa mali nabádať, aby realizovali všetky vhodné formy spolupráce v súvislosti s cieľmi stanovenými v tejto smernici a aby informovali občanov o prínosoch vyplývajúcich z využívania mechanizmov spolupráce. Takáto spolupráca sa môže uskutočňovať na všetkých úrovniach, dvojstranne alebo mnohostranne. Popri mechanizmoch s vplyvom na výpočet a plnenie cieľa podielu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú výlučne uvedené v tejto smernici, a to štatistických prenosoch medzi členskými štátmi uskutočnených bilaterálne alebo prostredníctvom platformy URDP, spoločných projektoch a spoločných systémoch podpory, môže mať spolupráca napríklad aj formu výmeny informácií a najlepších postupov, ako je to uvedené najmä v e-platforme zriadenej nariadením (EÚ) 2018/1999, a inej dobrovoľnej koordinácie medzi všetkými druhmi systémov podpory.

| (40) | Malo by sa umožniť, aby sa dovážaná elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov mimo Únie započítavala do podielov energie z obnoviteľných zdrojov členských štátov. V záujme zabezpečenia dostatočného účinku nahradenia energie z neobnoviteľných zdrojov energiou z obnoviteľných zdrojov v Únii a v tretích krajinách je vhodné zabezpečiť, aby takýto dovoz bolo možné spoľahlivo sledovať a započítať. Zvážia sa dohody s tretími krajinami týkajúce sa organizácie takéhoto obchodu s elektrinou z obnoviteľných zdrojov. Ak na základe rozhodnutia prijatého podľa Zmluvy o Energetickom spoločenstve (11) sú relevantné ustanovenia tejto smernice záväzné pre zmluvné strany uvedenej zmluvy, mali by sa na ne vzťahovať opatrenia spolupráce medzi členskými štátmi stanovené v tejto smernici. |
| --- | --- |

(40)

Malo by sa umožniť, aby sa dovážaná elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov mimo Únie započítavala do podielov energie z obnoviteľných zdrojov členských štátov. V záujme zabezpečenia dostatočného účinku nahradenia energie z neobnoviteľných zdrojov energiou z obnoviteľných zdrojov v Únii a v tretích krajinách je vhodné zabezpečiť, aby takýto dovoz bolo možné spoľahlivo sledovať a započítať. Zvážia sa dohody s tretími krajinami týkajúce sa organizácie takéhoto obchodu s elektrinou z obnoviteľných zdrojov. Ak na základe rozhodnutia prijatého podľa Zmluvy o Energetickom spoločenstve (11) sú relevantné ustanovenia tejto smernice záväzné pre zmluvné strany uvedenej zmluvy, mali by sa na ne vzťahovať opatrenia spolupráce medzi členskými štátmi stanovené v tejto smernici.

| (41) | Keď členské štáty realizujú spoločné projekty s jednou alebo viacerými tretími krajinami v súvislosti s výrobou elektriny z obnoviteľných zdrojov, tieto spoločné projekty by sa mali týkať iba novovybudovaných zariadení alebo zariadení s novozvýšenou kapacitou. Zabezpečí sa tým, aby sa v dôsledku dovozu energie z obnoviteľných zdrojov do Únie neznížil podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej energetickej spotrebe v danej tretej krajine. |
| --- | --- |

(41)

Keď členské štáty realizujú spoločné projekty s jednou alebo viacerými tretími krajinami v súvislosti s výrobou elektriny z obnoviteľných zdrojov, tieto spoločné projekty by sa mali týkať iba novovybudovaných zariadení alebo zariadení s novozvýšenou kapacitou. Zabezpečí sa tým, aby sa v dôsledku dovozu energie z obnoviteľných zdrojov do Únie neznížil podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej energetickej spotrebe v danej tretej krajine.

| (42) | Touto smernicou sa stanovuje rámec Únie na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov, pričom sa ňou zároveň prispieva k prípadnému pozitívnemu vplyvu, ktorý Únia a členské štáty môžu mať pri podpore rozvoja odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov v tretích krajinách. Únia a členské štáty by mali pri plnom rešpektovaní medzinárodného práva podporovať výskum, vývoj a investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov v rozvojových krajinách a iných partnerských krajinách, čím sa posilní ich environmentálna a hospodárska udržateľnosť a vývozná kapacita v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(42)

Touto smernicou sa stanovuje rámec Únie na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov, pričom sa ňou zároveň prispieva k prípadnému pozitívnemu vplyvu, ktorý Únia a členské štáty môžu mať pri podpore rozvoja odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov v tretích krajinách. Únia a členské štáty by mali pri plnom rešpektovaní medzinárodného práva podporovať výskum, vývoj a investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov v rozvojových krajinách a iných partnerských krajinách, čím sa posilní ich environmentálna a hospodárska udržateľnosť a vývozná kapacita v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

| (43) | Postup využívaný na schvaľovanie, vydávanie osvedčení a povolení pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by mal byť pri uplatňovaní pravidiel na konkrétne projekty objektívny, transparentný, nediskriminačný a primeraný. Predovšetkým je vhodné zabrániť akémukoľvek zbytočnému zaťaženiu, ktoré by mohlo vyplynúť zo zaradenia projektov v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov medzi zariadenia, ktoré predstavujú vysoké riziko pre zdravie. |
| --- | --- |

(43)

Postup využívaný na schvaľovanie, vydávanie osvedčení a povolení pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by mal byť pri uplatňovaní pravidiel na konkrétne projekty objektívny, transparentný, nediskriminačný a primeraný. Predovšetkým je vhodné zabrániť akémukoľvek zbytočnému zaťaženiu, ktoré by mohlo vyplynúť zo zaradenia projektov v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov medzi zariadenia, ktoré predstavujú vysoké riziko pre zdravie.

| (44) | V záujme rýchleho rozšírenia energie z obnoviteľných zdrojov a vzhľadom na jej celkovú vysokú kvalitu z hľadiska udržateľnosti a prínosov pre životné prostredie by členské štáty mali pri uplatňovaní administratívnych pravidiel alebo plánovaní štruktúr a právnych predpisov zameraných na udeľovanie povolení pre zariadenia, pokiaľ ide o znižovanie znečistenia a kontrolu priemyselných zariadení, boj proti znečisteniu ovzdušia alebo predchádzanie vypúšťaniu alebo minimalizáciu vypúšťania nebezpečných látok do životného prostredia, zohľadňovať prínos energie z obnoviteľných zdrojov k plneniu cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a zmeny klímy, a to najmä v porovnaní so zariadeniami na výrobu energie z neobnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(44)

V záujme rýchleho rozšírenia energie z obnoviteľných zdrojov a vzhľadom na jej celkovú vysokú kvalitu z hľadiska udržateľnosti a prínosov pre životné prostredie by členské štáty mali pri uplatňovaní administratívnych pravidiel alebo plánovaní štruktúr a právnych predpisov zameraných na udeľovanie povolení pre zariadenia, pokiaľ ide o znižovanie znečistenia a kontrolu priemyselných zariadení, boj proti znečisteniu ovzdušia alebo predchádzanie vypúšťaniu alebo minimalizáciu vypúšťania nebezpečných látok do životného prostredia, zohľadňovať prínos energie z obnoviteľných zdrojov k plneniu cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a zmeny klímy, a to najmä v porovnaní so zariadeniami na výrobu energie z neobnoviteľných zdrojov.

| (45) | Mala by sa zabezpečiť koherentnosť medzi cieľmi tejto smernice a ostatným právom Únie v oblasti ochrany životného prostredia. Najmä počas postupov posudzovania, plánovania alebo udeľovania povolenia pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by členské štáty mali zohľadňovať všetky právne predpisy Únie v oblasti ochrany životného prostredia a prínos energie z obnoviteľných zdrojov k plneniu cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a zmeny klímy, a to najmä v porovnaní so zariadeniami na výrobu energie z neobnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(45)

Mala by sa zabezpečiť koherentnosť medzi cieľmi tejto smernice a ostatným právom Únie v oblasti ochrany životného prostredia. Najmä počas postupov posudzovania, plánovania alebo udeľovania povolenia pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by členské štáty mali zohľadňovať všetky právne predpisy Únie v oblasti ochrany životného prostredia a prínos energie z obnoviteľných zdrojov k plneniu cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a zmeny klímy, a to najmä v porovnaní so zariadeniami na výrobu energie z neobnoviteľných zdrojov.

| (46) | Geotermálna energia je dôležitým miestnym obnoviteľným zdrojom energie, ktorý má zvyčajne výrazne nižšie emisie než fosílne palivá, pričom určité druhy geotermálnych zariadení produkujú takmer nulové emisie. Avšak v závislosti od geologických charakteristík oblasti môže výroba geotermálnej energie spôsobiť uvoľňovanie skleníkových plynov a iných látok z podzemných kvapalín a iných podzemných geologických útvarov, ktoré sú škodlivé pre zdravie a životné prostredie. Komisia by preto mala podporovať len využívanie geotermálnej energie, ktoré má nízky vplyv na životné prostredie a ktoré prináša úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s neobnoviteľnými zdrojmi. |
| --- | --- |

(46)

Geotermálna energia je dôležitým miestnym obnoviteľným zdrojom energie, ktorý má zvyčajne výrazne nižšie emisie než fosílne palivá, pričom určité druhy geotermálnych zariadení produkujú takmer nulové emisie. Avšak v závislosti od geologických charakteristík oblasti môže výroba geotermálnej energie spôsobiť uvoľňovanie skleníkových plynov a iných látok z podzemných kvapalín a iných podzemných geologických útvarov, ktoré sú škodlivé pre zdravie a životné prostredie. Komisia by preto mala podporovať len využívanie geotermálnej energie, ktoré má nízky vplyv na životné prostredie a ktoré prináša úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s neobnoviteľnými zdrojmi.

| (47) | Na národnej, regionálnej a v príslušných prípadoch aj na miestnej úrovni viedli pravidlá a povinnosti týkajúce sa minimálnych požiadaviek na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v nových a renovovaných budovách k značnému nárastu využívania energie z obnoviteľných zdrojov. Uvedené opatrenia by sa mali podporovať v širšom kontexte Únie a zároveň by sa mali prostredníctvom stavebných predpisov a pravidiel podporovať energeticky efektívnejšie spôsoby využitia energie z obnoviteľnej zdrojov v kombinácii s opatreniami na dosiahnutie úspor energie a energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(47)

Na národnej, regionálnej a v príslušných prípadoch aj na miestnej úrovni viedli pravidlá a povinnosti týkajúce sa minimálnych požiadaviek na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v nových a renovovaných budovách k značnému nárastu využívania energie z obnoviteľných zdrojov. Uvedené opatrenia by sa mali podporovať v širšom kontexte Únie a zároveň by sa mali prostredníctvom stavebných predpisov a pravidiel podporovať energeticky efektívnejšie spôsoby využitia energie z obnoviteľnej zdrojov v kombinácii s opatreniami na dosiahnutie úspor energie a energetickej efektívnosti.

| (48) | V záujme uľahčenia a urýchlenia stanovenia minimálnych úrovní využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie v budovách, by výpočet týchto minimálnych úrovní v nových a existujúcich budovách, ktoré majú prejsť zásadnou obnovou, mal poskytovať dostatočný základ na posúdenie toho, či je začlenenie minimálnych úrovní energie z obnoviteľných zdrojov technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné. Členské štáty by mali na splnenie uvedených požiadaviek okrem iného umožniť využívanie účinného diaľkového vykurovania a chladenia, alebo v prípadoch, keď systémy diaľkového vykurovania a chladenia nie sú k dispozícii, iných energetických infraštruktúr. |
| --- | --- |

(48)

V záujme uľahčenia a urýchlenia stanovenia minimálnych úrovní využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie v budovách, by výpočet týchto minimálnych úrovní v nových a existujúcich budovách, ktoré majú prejsť zásadnou obnovou, mal poskytovať dostatočný základ na posúdenie toho, či je začlenenie minimálnych úrovní energie z obnoviteľných zdrojov technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné. Členské štáty by mali na splnenie uvedených požiadaviek okrem iného umožniť využívanie účinného diaľkového vykurovania a chladenia, alebo v prípadoch, keď systémy diaľkového vykurovania a chladenia nie sú k dispozícii, iných energetických infraštruktúr.

| (49) | S cieľom zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia na rozvoj vykurovania a chladenia využívajúceho obnoviteľné zdroje vychádzali z komplexného mapovania a analýzy vnútroštátneho energetického potenciálu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadu a aby takéto opatrenia zabezpečili lepšiu integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, okrem iného podporou inovatívnych technológií, ako sú tepelné čerpadlá, geotermálne a solárne technológie, a odpadového tepla a chladu, je vhodné vyžadovať, aby členské štáty vykonávali posudzovanie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov a využívania odpadového tepla a chladu v odvetví vykurovania a chladenia, najmä s cieľom podporiť energiu z obnoviteľných zdrojov vo vykurovacích a chladiacich zariadeniach a podporovať konkurencieschopné a efektívne diaľkové vykurovanie a chladenie. S cieľom zabezpečiť súlad s požiadavkami energetickej efektívnosti pri vykurovaní a chladení a znížiť administratívne zaťaženie by toto posúdenie malo byť súčasťou komplexných posúdení vykonaných a oznámených v súlade s článkom 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (12). |
| --- | --- |

(49)

S cieľom zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia na rozvoj vykurovania a chladenia využívajúceho obnoviteľné zdroje vychádzali z komplexného mapovania a analýzy vnútroštátneho energetického potenciálu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadu a aby takéto opatrenia zabezpečili lepšiu integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, okrem iného podporou inovatívnych technológií, ako sú tepelné čerpadlá, geotermálne a solárne technológie, a odpadového tepla a chladu, je vhodné vyžadovať, aby členské štáty vykonávali posudzovanie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov a využívania odpadového tepla a chladu v odvetví vykurovania a chladenia, najmä s cieľom podporiť energiu z obnoviteľných zdrojov vo vykurovacích a chladiacich zariadeniach a podporovať konkurencieschopné a efektívne diaľkové vykurovanie a chladenie. S cieľom zabezpečiť súlad s požiadavkami energetickej efektívnosti pri vykurovaní a chladení a znížiť administratívne zaťaženie by toto posúdenie malo byť súčasťou komplexných posúdení vykonaných a oznámených v súlade s článkom 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (12).

| (50) | Preukázalo sa, že nedostatok transparentných pravidiel a koordinácie medzi jednotlivými schvaľovacími orgánmi bráni rozvoju využívania energie z obnoviteľných zdrojov. Poskytovaním poradenstva žiadateľom počas administratívneho postupu udeľovania a postupu vydávania povolení prostredníctvom administratívneho kontaktného miesta sa má znížiť zložitosť pre navrhovateľov projektu a zvýšiť efektívnosť a transparentnosť okrem iných aj pre samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov. Takéto poradenstvo sa poskytne na primeranej úrovni riadenia s prihliadnutím na osobitosti členských štátov. Jednotné kontaktné miesta by mali usmerniť žiadateľa a uľahčiť mu celý administratívny postup tak, aby žiadateľ nemusel v rámci absolvovania postupu vydávania povolení kontaktovať iné správne orgány, ak si to neželá. |
| --- | --- |

(50)

Preukázalo sa, že nedostatok transparentných pravidiel a koordinácie medzi jednotlivými schvaľovacími orgánmi bráni rozvoju využívania energie z obnoviteľných zdrojov. Poskytovaním poradenstva žiadateľom počas administratívneho postupu udeľovania a postupu vydávania povolení prostredníctvom administratívneho kontaktného miesta sa má znížiť zložitosť pre navrhovateľov projektu a zvýšiť efektívnosť a transparentnosť okrem iných aj pre samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov. Takéto poradenstvo sa poskytne na primeranej úrovni riadenia s prihliadnutím na osobitosti členských štátov. Jednotné kontaktné miesta by mali usmerniť žiadateľa a uľahčiť mu celý administratívny postup tak, aby žiadateľ nemusel v rámci absolvovania postupu vydávania povolení kontaktovať iné správne orgány, ak si to neželá.

| (51) | Zdĺhavé administratívne postupy predstavujú hlavnú administratívnu prekážku a sú nákladné. Zjednodušenie administratívnych postupov vydávania povolení a jasné lehoty pre rozhodnutia, ktoré majú prijať orgány zodpovedné za vydávanie povolení pre zariadenia na výrobu elektriny na základe vyplnenej žiadosti, by mali podnietiť efektívnejšie riadenie postupov, a tak znížiť administratívne náklady. Mala by sa vypracovať príručka postupov, ktorou sa zjednoduší chápanie postupov pre navrhovateľov projektov a občanov, ktorí chcú investovať do obnoviteľných zdrojov. V záujme podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov zo strany mikropodnikov a malých a stredných podnikov (MSP) a jednotlivých občanov v súlade s cieľmi stanovenými v tejto smernici by sa mal stanoviť postup jednoduchého ohlasovania pre pripojenia do siete príslušnému orgánu v prípade malých projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane decentralizovaných projektov, ako sú strešné solárne zariadenia. S cieľom reagovať na rastúcu potrebu modernizácie existujúcich zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by sa mali stanoviť zefektívnené postupy vydávania povolení. Táto smernica, najmä ustanovenia o organizácii a trvaní administratívneho postupu pre vydávanie povolení, by sa mala uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté medzinárodné právo a právo Únie vrátane ustanovení na ochranu životného prostredia a ľudského zdravia. V prípade riadne odôvodnených mimoriadnych okolností by malo byť možné úvodné lehoty predĺžiť najviac o jeden rok. |
| --- | --- |

(51)

Zdĺhavé administratívne postupy predstavujú hlavnú administratívnu prekážku a sú nákladné. Zjednodušenie administratívnych postupov vydávania povolení a jasné lehoty pre rozhodnutia, ktoré majú prijať orgány zodpovedné za vydávanie povolení pre zariadenia na výrobu elektriny na základe vyplnenej žiadosti, by mali podnietiť efektívnejšie riadenie postupov, a tak znížiť administratívne náklady. Mala by sa vypracovať príručka postupov, ktorou sa zjednoduší chápanie postupov pre navrhovateľov projektov a občanov, ktorí chcú investovať do obnoviteľných zdrojov. V záujme podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov zo strany mikropodnikov a malých a stredných podnikov (MSP) a jednotlivých občanov v súlade s cieľmi stanovenými v tejto smernici by sa mal stanoviť postup jednoduchého ohlasovania pre pripojenia do siete príslušnému orgánu v prípade malých projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane decentralizovaných projektov, ako sú strešné solárne zariadenia. S cieľom reagovať na rastúcu potrebu modernizácie existujúcich zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by sa mali stanoviť zefektívnené postupy vydávania povolení. Táto smernica, najmä ustanovenia o organizácii a trvaní administratívneho postupu pre vydávanie povolení, by sa mala uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté medzinárodné právo a právo Únie vrátane ustanovení na ochranu životného prostredia a ľudského zdravia. V prípade riadne odôvodnených mimoriadnych okolností by malo byť možné úvodné lehoty predĺžiť najviac o jeden rok.

| (52) | V záujme podpory rozvoja využívania energie z obnoviteľných zdrojov by sa mali odstrániť nedostatky v poskytovaní informácií a vo vzdelávaní, a to najmä v odvetví vykurovania a chladenia. |
| --- | --- |

(52)

V záujme podpory rozvoja využívania energie z obnoviteľných zdrojov by sa mali odstrániť nedostatky v poskytovaní informácií a vo vzdelávaní, a to najmä v odvetví vykurovania a chladenia.

| (53) | Pokiaľ sa prístup k povolaniu inštalatéra alebo jeho vykonávanie reguluje, podmienky uznania odbornej kvalifikácie sú ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES (13). Táto smernica sa preto uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá smernica 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ sa prístup k povolaniu inštalatéra alebo jeho vykonávanie reguluje, podmienky uznania odbornej kvalifikácie sú ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES (13). Táto smernica sa preto uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá smernica 2005/36/ES.

| (54) | Hoci smernica 2005/36/ES stanovuje požiadavky na vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií a vzťahuje sa aj na architektov, existuje taktiež potreba zaručiť, aby projektanti a architekti vo svojich projektoch a plánoch náležite zohľadňovali optimálnu kombináciu energie z obnoviteľných zdrojov a vysokoúčinných technológií. Členské štáty by preto mali v uvedenej súvislosti poskytnúť jasné usmernenia. Malo by sa tak stať bez toho, aby bola dotknutá uvedená smernica, najmä jej články 46 a 49. |
| --- | --- |

(54)

Hoci smernica 2005/36/ES stanovuje požiadavky na vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií a vzťahuje sa aj na architektov, existuje taktiež potreba zaručiť, aby projektanti a architekti vo svojich projektoch a plánoch náležite zohľadňovali optimálnu kombináciu energie z obnoviteľných zdrojov a vysokoúčinných technológií. Členské štáty by preto mali v uvedenej súvislosti poskytnúť jasné usmernenia. Malo by sa tak stať bez toho, aby bola dotknutá uvedená smernica, najmä jej články 46 a 49.

| (55) | Jediným cieľom potvrdení o pôvode vydaných na účely tejto smernice je preukázať koncovému odberateľovi, že daný podiel alebo množstvo energie bolo vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie. Potvrdenie o pôvode možno previesť z jedného držiteľa na iného nezávisle od energie, na ktorú sa vzťahuje. V záujme zabezpečenia toho, aby sa jednotka energie z obnoviteľných zdrojov vykázala odberateľovi iba raz, by sa malo zabrániť dvojitému započítaniu a dvojitému oznamovaniu potvrdení o pôvode. Energia z obnoviteľných zdrojov, v súvislosti s ktorou potvrdenie o pôvode výrobca predal samostatne, by nemala byť oznamovaná alebo predávaná koncovému odberateľovi ako energia vyrobená z obnoviteľných zdrojov. Je dôležité rozlišovať medzi „zelenými“ certifikátmi používanými na účely systémov podpory a potvrdeniami o pôvode. |
| --- | --- |

(55)

Jediným cieľom potvrdení o pôvode vydaných na účely tejto smernice je preukázať koncovému odberateľovi, že daný podiel alebo množstvo energie bolo vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie. Potvrdenie o pôvode možno previesť z jedného držiteľa na iného nezávisle od energie, na ktorú sa vzťahuje. V záujme zabezpečenia toho, aby sa jednotka energie z obnoviteľných zdrojov vykázala odberateľovi iba raz, by sa malo zabrániť dvojitému započítaniu a dvojitému oznamovaniu potvrdení o pôvode. Energia z obnoviteľných zdrojov, v súvislosti s ktorou potvrdenie o pôvode výrobca predal samostatne, by nemala byť oznamovaná alebo predávaná koncovému odberateľovi ako energia vyrobená z obnoviteľných zdrojov. Je dôležité rozlišovať medzi „zelenými“ certifikátmi používanými na účely systémov podpory a potvrdeniami o pôvode.

| (56) | Spotrebiteľskému trhu s elektrinou z obnoviteľných zdrojov energie by sa malo umožniť, aby prispieval k rozvoju výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali požadovať od dodávateľov elektriny, ktorí koncovým odberateľom oznamujú svoj energetický mix podľa práva Únie v oblasti vnútorného trhu s elektrinou alebo ktorí predávajú energiu spotrebiteľom s určitým odkazom na spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov, aby využívali potvrdenia o pôvode zo zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(56)

Spotrebiteľskému trhu s elektrinou z obnoviteľných zdrojov energie by sa malo umožniť, aby prispieval k rozvoju výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali požadovať od dodávateľov elektriny, ktorí koncovým odberateľom oznamujú svoj energetický mix podľa práva Únie v oblasti vnútorného trhu s elektrinou alebo ktorí predávajú energiu spotrebiteľom s určitým odkazom na spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov, aby využívali potvrdenia o pôvode zo zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

| (57) | Je dôležité poskytovať informácie o spôsobe rozdeľovania podporovanej elektriny medzi koncových odberateľov. V záujme zvýšenia kvality informácií poskytovaných spotrebiteľom by členské štáty mali zabezpečiť, aby potvrdenia o pôvode boli vydávané všetkým vyrobeným jednotkám energie z obnoviteľných zdrojov, okrem prípadov, keď sa rozhodnú nevydať potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí dostávajú aj finančnú podporu. Ak sa členské štáty rozhodnú vydávať potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí dostávajú aj finančnú podporu, alebo nevydávať potvrdenia o pôvode priamo výrobcom, mali by mať možnosť rozhodnúť sa, akými prostriedkami a mechanizmami sa zohľadní trhová hodnota týchto potvrdení o pôvode. Ak výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov dostávajú aj finančnú podporu, v príslušnom systéme podpory by sa mala primerane zohľadniť trhová hodnota potvrdení o pôvode pre rovnakú výrobu. |
| --- | --- |

(57)

Je dôležité poskytovať informácie o spôsobe rozdeľovania podporovanej elektriny medzi koncových odberateľov. V záujme zvýšenia kvality informácií poskytovaných spotrebiteľom by členské štáty mali zabezpečiť, aby potvrdenia o pôvode boli vydávané všetkým vyrobeným jednotkám energie z obnoviteľných zdrojov, okrem prípadov, keď sa rozhodnú nevydať potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí dostávajú aj finančnú podporu. Ak sa členské štáty rozhodnú vydávať potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí dostávajú aj finančnú podporu, alebo nevydávať potvrdenia o pôvode priamo výrobcom, mali by mať možnosť rozhodnúť sa, akými prostriedkami a mechanizmami sa zohľadní trhová hodnota týchto potvrdení o pôvode. Ak výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov dostávajú aj finančnú podporu, v príslušnom systéme podpory by sa mala primerane zohľadniť trhová hodnota potvrdení o pôvode pre rovnakú výrobu.

| (58) | Smernica 2012/27/EÚ stanovuje potvrdenia o pôvode na účely preukazovania pôvodu elektriny vyrobenej z vysokoúčinných zariadení kombinovanej výroby. Pre takéto potvrdenia o pôvode však nie je špecifikované žiadne využitie, takže ich použitie sa môže umožniť aj pri oznamovaní použitia energie z vysokoúčinnej kombinovanej výroby. |
| --- | --- |

(58)

Smernica 2012/27/EÚ stanovuje potvrdenia o pôvode na účely preukazovania pôvodu elektriny vyrobenej z vysokoúčinných zariadení kombinovanej výroby. Pre takéto potvrdenia o pôvode však nie je špecifikované žiadne využitie, takže ich použitie sa môže umožniť aj pri oznamovaní použitia energie z vysokoúčinnej kombinovanej výroby.

| (59) | Potvrdenia o pôvode, ktoré sú v súčasnosti platné pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie, by sa mali rozšíriť aj na plyn z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by mali mať možnosť rozšíriť systém potvrdení o pôvode aj na energiu z neobnoviteľných zdrojov. Tým by sa zabezpečil jednotný prostriedok preukazujúci koncovým odberateľom pôvod plynu z obnoviteľných zdrojov, ako je biometán, a uľahčilo by sa zintenzívnenie cezhraničného obchodu s takýmto plynom. Tiež by to umožnilo vypracovanie potvrdení o pôvode pre iný plyn z obnoviteľných zdrojov, ako je napríklad vodík. |
| --- | --- |

(59)

Potvrdenia o pôvode, ktoré sú v súčasnosti platné pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie, by sa mali rozšíriť aj na plyn z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by mali mať možnosť rozšíriť systém potvrdení o pôvode aj na energiu z neobnoviteľných zdrojov. Tým by sa zabezpečil jednotný prostriedok preukazujúci koncovým odberateľom pôvod plynu z obnoviteľných zdrojov, ako je biometán, a uľahčilo by sa zintenzívnenie cezhraničného obchodu s takýmto plynom. Tiež by to umožnilo vypracovanie potvrdení o pôvode pre iný plyn z obnoviteľných zdrojov, ako je napríklad vodík.

| (60) | Je potrebné podporovať integráciu energie z obnoviteľných zdrojov do prenosovej a distribučnej sústavy a využívanie systémov skladovania energie pre integrovanú variabilnú výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, najmä pokiaľ ide o pravidlá regulujúce využívanie a prístup k sústave. Rámec na integráciu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie je stanovený v iných právnych predpisoch Únie v oblasti vnútorného trhu s elektrinou. Uvedený rámec však nezahŕňa ustanovenia o integrácii plynu z obnoviteľných zdrojov energie do plynárenskej siete. Preto je potrebné zahrnúť takéto ustanovenia do tejto smernice. |
| --- | --- |

(60)

Je potrebné podporovať integráciu energie z obnoviteľných zdrojov do prenosovej a distribučnej sústavy a využívanie systémov skladovania energie pre integrovanú variabilnú výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, najmä pokiaľ ide o pravidlá regulujúce využívanie a prístup k sústave. Rámec na integráciu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie je stanovený v iných právnych predpisoch Únie v oblasti vnútorného trhu s elektrinou. Uvedený rámec však nezahŕňa ustanovenia o integrácii plynu z obnoviteľných zdrojov energie do plynárenskej siete. Preto je potrebné zahrnúť takéto ustanovenia do tejto smernice.

| (61) | Uznávajú sa príležitosti na zabezpečenie hospodárskeho rastu pomocou inovácie a udržateľnej konkurencieschopnej politiky v oblasti energetiky. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často opiera o miestne alebo regionálne MSP. Príležitosti na rozvoj miestnych podnikov, udržateľný rast a vysokokvalitnú zamestnanosť, ktoré v členských štátoch a ich regiónoch prinášajú investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni, majú veľký význam. Komisia a členské štáty by preto mali posilňovať a podporovať vnútroštátne a regionálne rozvojové opatrenia v týchto oblastiach, podnecovať výmenu najlepších postupov pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov medzi miestnymi a regionálnymi rozvojovými iniciatívami a posilniť poskytovanie technickej pomoci a programov odbornej prípravy s cieľom posilniť regulačné, technické a finančné odborné znalosti a podporovať poznatky o dostupných možnostiach financovania vrátane cielenejšieho využívania finančných prostriedkov Únie, ako je využívanie finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti v danej oblasti. |
| --- | --- |

(61)

Uznávajú sa príležitosti na zabezpečenie hospodárskeho rastu pomocou inovácie a udržateľnej konkurencieschopnej politiky v oblasti energetiky. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často opiera o miestne alebo regionálne MSP. Príležitosti na rozvoj miestnych podnikov, udržateľný rast a vysokokvalitnú zamestnanosť, ktoré v členských štátoch a ich regiónoch prinášajú investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni, majú veľký význam. Komisia a členské štáty by preto mali posilňovať a podporovať vnútroštátne a regionálne rozvojové opatrenia v týchto oblastiach, podnecovať výmenu najlepších postupov pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov medzi miestnymi a regionálnymi rozvojovými iniciatívami a posilniť poskytovanie technickej pomoci a programov odbornej prípravy s cieľom posilniť regulačné, technické a finančné odborné znalosti a podporovať poznatky o dostupných možnostiach financovania vrátane cielenejšieho využívania finančných prostriedkov Únie, ako je využívanie finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti v danej oblasti.

| (62) | Regionálne a miestne orgány často stanovujú ambicióznejšie ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré presahujú vnútroštátne ciele. Regionálne a miestne záväzky na podporu rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti sa v súčasnosti podporujú prostredníctvom sietí, ako je Dohovor primátorov a starostov, iniciatív v oblasti inteligentných miest alebo inteligentných komunít a vývoja akčných plánov pre udržateľnú energetiku. Takéto siete sú nevyhnutné a mali by sa rozšíriť, pretože zvyšujú informovanosť a uľahčujú výmenu najlepších postupov a dostupnú finančnú podporu. V tejto súvislosti by Komisia mala podporovať inovatívne regióny a miestne orgány prejavujúce záujem o cezhraničné aktivity poskytovaním pomoci pri zavádzaní mechanizmov spolupráce, ako je Európske zoskupenie územnej spolupráce, ktoré umožňuje orgánom verejnej správy rôznych členských štátov spolupracovať a zabezpečovať spoločné služby a projekty bez toho, aby národné parlamenty najprv museli podpísať a ratifikovať medzinárodnú dohodu. Mali by sa zvážiť aj ďalšie inovatívne opatrenia zamerané na pritiahnutie väčších investícií do nových technológií, napríklad zmluvy o energetickej efektívnosti a procesy štandardizovania vo verejnom financovaní. |
| --- | --- |

(62)

Regionálne a miestne orgány často stanovujú ambicióznejšie ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré presahujú vnútroštátne ciele. Regionálne a miestne záväzky na podporu rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti sa v súčasnosti podporujú prostredníctvom sietí, ako je Dohovor primátorov a starostov, iniciatív v oblasti inteligentných miest alebo inteligentných komunít a vývoja akčných plánov pre udržateľnú energetiku. Takéto siete sú nevyhnutné a mali by sa rozšíriť, pretože zvyšujú informovanosť a uľahčujú výmenu najlepších postupov a dostupnú finančnú podporu. V tejto súvislosti by Komisia mala podporovať inovatívne regióny a miestne orgány prejavujúce záujem o cezhraničné aktivity poskytovaním pomoci pri zavádzaní mechanizmov spolupráce, ako je Európske zoskupenie územnej spolupráce, ktoré umožňuje orgánom verejnej správy rôznych členských štátov spolupracovať a zabezpečovať spoločné služby a projekty bez toho, aby národné parlamenty najprv museli podpísať a ratifikovať medzinárodnú dohodu. Mali by sa zvážiť aj ďalšie inovatívne opatrenia zamerané na pritiahnutie väčších investícií do nových technológií, napríklad zmluvy o energetickej efektívnosti a procesy štandardizovania vo verejnom financovaní.

| (63) | Pri podpore rozvoja trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov je potrebné brať do úvahy pozitívny dosah na možnosti regionálneho a miestneho rozvoja, perspektívy vývozu, sociálnu súdržnosť a možnosti zamestnanosti, najmä čo sa týka MSP a nezávislých výrobcov energie vrátane samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(63)

Pri podpore rozvoja trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov je potrebné brať do úvahy pozitívny dosah na možnosti regionálneho a miestneho rozvoja, perspektívy vývozu, sociálnu súdržnosť a možnosti zamestnanosti, najmä čo sa týka MSP a nezávislých výrobcov energie vrátane samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.

| (64) | Špecifická situácia najvzdialenejších regiónov sa uznáva v článku 349 ZFEÚ. Odvetvie energetiky v najvzdialenejších regiónoch je často charakterizované izoláciou, obmedzenými dodávkami a závislosťou od fosílnych palív, pričom tieto regióny profitujú z dôležitých miestnych obnoviteľných zdrojov energie. Najvzdialenejšie regióny by tak mohli pre Úniu slúžiť ako príklady uplatňovania inovatívnych energetických technológií. Je preto potrebné podporovať využívanie obnoviteľných zdrojov energie s cieľom dosiahnuť v prípade týchto regiónov vyššiu mieru energetickej autonómie a uznať ich špecifickú situáciu z hľadiska potenciálu obnoviteľnej energie a potrieb verejnej podpory. Mala by sa stanoviť výnimka s obmedzeným vplyvom na miestnej úrovni, ktorou sa členským štátom umožní prijímať osobitné kritériá s cieľom zabezpečiť oprávnenosť na finančnú podporu pre spotrebu určitých palív z biomasy. Členské štáty by mali mať možnosť prijímať takéto osobitné kritériá pre zariadenia využívajúce palivá z biomasy, ktoré sa nachádzajú v najvzdialenejších regiónoch, ako sú uvedené v článku 349 ZFEÚ, ako aj pre biomasu, ktorá sa používa ako palivo v takýchto zariadeniach a nie je v súlade s harmonizovanými kritériami udržateľnosti, energetickej efektívnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v tejto smernici. Takéto osobitné kritériá pre palivá z biomasy by sa mali uplatňovať bez ohľadu na jej miesto pôvodu v členskom štáte alebo tretej krajine. Okrem toho by všetky osobitné kritériá mali byť objektívne odôvodnené energetickou nezávislosťou dotknutého najvzdialenejšieho regiónu a zabezpečením jeho hladkého prechodu k plneniu kritérií udržateľnosti, energetickej efektívnosti a úspor emisií skleníkových plynov pre palivá z biomasy podľa tejto smernice.
  Vzhľadom na to, že energetický mix pre výrobu elektriny sa v najvzdialenejších regiónoch z veľkej časti skladá z vykurovacieho oleja, je potrebné umožniť, aby sa v uvedených regiónoch primerane posudzovali kritériá úspor emisií skleníkových plynov. Z tohto dôvodu by preto bolo vhodné stanoviť pre elektrinu vyrábanú v najvzdialenejších regiónoch osobitné porovnateľné fosílne palivo. Členské štáty by mali zabezpečiť účinný súlad so svojimi osobitnými kritériami. Členské štáty by bez toho, aby tým bola dotknutá podpora poskytnutá v súlade so systémami podpory podľa tejto smernice, nemali odmietnuť zohľadniť z iného dôvodu udržateľnosti biopalivá a biokvapaliny získané v súlade s touto smernicou. Týmto zákazom sa má zabezpečiť, že v prípade biopalív a biokvapalín, ktoré sú v súlade s harmonizovanými kritériami stanovenými v tejto smernici, sa bude aj naďalej využívať výhodné uľahčenie obchodovania, ktoré je cieľom tejto smernice, a to aj pokiaľ ide o dotknuté najvzdialenejšie regióny. |
| --- | --- |

(64)

Špecifická situácia najvzdialenejších regiónov sa uznáva v článku 349 ZFEÚ. Odvetvie energetiky v najvzdialenejších regiónoch je často charakterizované izoláciou, obmedzenými dodávkami a závislosťou od fosílnych palív, pričom tieto regióny profitujú z dôležitých miestnych obnoviteľných zdrojov energie. Najvzdialenejšie regióny by tak mohli pre Úniu slúžiť ako príklady uplatňovania inovatívnych energetických technológií. Je preto potrebné podporovať využívanie obnoviteľných zdrojov energie s cieľom dosiahnuť v prípade týchto regiónov vyššiu mieru energetickej autonómie a uznať ich špecifickú situáciu z hľadiska potenciálu obnoviteľnej energie a potrieb verejnej podpory. Mala by sa stanoviť výnimka s obmedzeným vplyvom na miestnej úrovni, ktorou sa členským štátom umožní prijímať osobitné kritériá s cieľom zabezpečiť oprávnenosť na finančnú podporu pre spotrebu určitých palív z biomasy. Členské štáty by mali mať možnosť prijímať takéto osobitné kritériá pre zariadenia využívajúce palivá z biomasy, ktoré sa nachádzajú v najvzdialenejších regiónoch, ako sú uvedené v článku 349 ZFEÚ, ako aj pre biomasu, ktorá sa používa ako palivo v takýchto zariadeniach a nie je v súlade s harmonizovanými kritériami udržateľnosti, energetickej efektívnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v tejto smernici. Takéto osobitné kritériá pre palivá z biomasy by sa mali uplatňovať bez ohľadu na jej miesto pôvodu v členskom štáte alebo tretej krajine. Okrem toho by všetky osobitné kritériá mali byť objektívne odôvodnené energetickou nezávislosťou dotknutého najvzdialenejšieho regiónu a zabezpečením jeho hladkého prechodu k plneniu kritérií udržateľnosti, energetickej efektívnosti a úspor emisií skleníkových plynov pre palivá z biomasy podľa tejto smernice.

Vzhľadom na to, že energetický mix pre výrobu elektriny sa v najvzdialenejších regiónoch z veľkej časti skladá z vykurovacieho oleja, je potrebné umožniť, aby sa v uvedených regiónoch primerane posudzovali kritériá úspor emisií skleníkových plynov. Z tohto dôvodu by preto bolo vhodné stanoviť pre elektrinu vyrábanú v najvzdialenejších regiónoch osobitné porovnateľné fosílne palivo. Členské štáty by mali zabezpečiť účinný súlad so svojimi osobitnými kritériami. Členské štáty by bez toho, aby tým bola dotknutá podpora poskytnutá v súlade so systémami podpory podľa tejto smernice, nemali odmietnuť zohľadniť z iného dôvodu udržateľnosti biopalivá a biokvapaliny získané v súlade s touto smernicou. Týmto zákazom sa má zabezpečiť, že v prípade biopalív a biokvapalín, ktoré sú v súlade s harmonizovanými kritériami stanovenými v tejto smernici, sa bude aj naďalej využívať výhodné uľahčenie obchodovania, ktoré je cieľom tejto smernice, a to aj pokiaľ ide o dotknuté najvzdialenejšie regióny.

| (65) | V súvislosti s decentralizovanými technológiami výroby a skladovania energie z obnoviteľných zdrojov je vhodné umožniť ich rozvoj v rámci nediskriminačných podmienok a bez toho, aby to bránilo financovaniu investícií do infraštruktúry. Prechod na decentralizovanú výrobu energie má mnoho výhod vrátane využitia miestnych zdrojov energie, zvýšenia miestnej bezpečnosti dodávok energie, kratších prepravných vzdialeností a zníženia strát pri prenose energie. Decentralizácia tiež podporuje poskytovaním zdrojov príjmov a tvorbou pracovných príležitostí na miestnej úrovni rozvoj komunít a ich súdržnosť. |
| --- | --- |

(65)

V súvislosti s decentralizovanými technológiami výroby a skladovania energie z obnoviteľných zdrojov je vhodné umožniť ich rozvoj v rámci nediskriminačných podmienok a bez toho, aby to bránilo financovaniu investícií do infraštruktúry. Prechod na decentralizovanú výrobu energie má mnoho výhod vrátane využitia miestnych zdrojov energie, zvýšenia miestnej bezpečnosti dodávok energie, kratších prepravných vzdialeností a zníženia strát pri prenose energie. Decentralizácia tiež podporuje poskytovaním zdrojov príjmov a tvorbou pracovných príležitostí na miestnej úrovni rozvoj komunít a ich súdržnosť.

| (66) | S rastúcim významom samospotreby elektriny z obnoviteľných zdrojov je potrebné vymedziť pojmy „samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov“ a „spoločne konajúci samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov“. Taktiež je potrebné stanoviť regulačný rámec, ktorý by umožnil samospotrebiteľom energie z obnoviteľných zdrojov vyrábať, spotrebúvať, skladovať a predávať elektrinu bez toho, aby čelili neprimeranej záťaži. Občania žijúci v bytoch by napríklad mali mať možnosť využívať zvýhodnené postavenie spotrebiteľa v rovnakom rozsahu ako domácnosti v rodinných domoch. Členské štáty by však mali mať možnosť rozlišovať medzi individuálnymi samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov a spoločne konajúcimi samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov vzhľadom na ich odlišné charakteristiky, pokiaľ je takéto rozdelenie primerané a riadne odôvodnené. |
| --- | --- |

(66)

S rastúcim významom samospotreby elektriny z obnoviteľných zdrojov je potrebné vymedziť pojmy „samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov“ a „spoločne konajúci samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov“. Taktiež je potrebné stanoviť regulačný rámec, ktorý by umožnil samospotrebiteľom energie z obnoviteľných zdrojov vyrábať, spotrebúvať, skladovať a predávať elektrinu bez toho, aby čelili neprimeranej záťaži. Občania žijúci v bytoch by napríklad mali mať možnosť využívať zvýhodnené postavenie spotrebiteľa v rovnakom rozsahu ako domácnosti v rodinných domoch. Členské štáty by však mali mať možnosť rozlišovať medzi individuálnymi samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov a spoločne konajúcimi samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov vzhľadom na ich odlišné charakteristiky, pokiaľ je takéto rozdelenie primerané a riadne odôvodnené.

| (67) | Umožnenie spoločného konania samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov tiež dáva komunitám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov príležitosti zvýšiť energetickú efektívnosť na úrovni domácností a pomáha bojovať proti energetickej chudobe prostredníctvom zníženej spotreby a nižších sadzieb za dodávky. Členské štáty by mali túto príležitosť vhodne využiť, okrem iného posúdením možnosti umožniť účasť domácností, ktoré by inak nemuseli byť schopné zúčastniť sa, vrátane zraniteľných odberateľov a nájomníkov. |
| --- | --- |

(67)

Umožnenie spoločného konania samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov tiež dáva komunitám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov príležitosti zvýšiť energetickú efektívnosť na úrovni domácností a pomáha bojovať proti energetickej chudobe prostredníctvom zníženej spotreby a nižších sadzieb za dodávky. Členské štáty by mali túto príležitosť vhodne využiť, okrem iného posúdením možnosti umožniť účasť domácností, ktoré by inak nemuseli byť schopné zúčastniť sa, vrátane zraniteľných odberateľov a nájomníkov.

| (68) | Samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov by nemali čeliť diskriminačnej alebo neprimeranej záťaži alebo nákladom a nemali by platiť neodôvodnené poplatky. Mal by sa zohľadniť ich príspevok k dosiahnutiu cieľa v oblasti klímy a energetiky a ich náklady a prínosy v širšom energetickom systéme. Členské štáty by preto nemali vo všeobecnosti účtovať poplatky za elektrinu, ktorú samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov vyrobia a spotrebujú v rámci tých istých priestorov. Členské štáty by však mali mať možnosť uplatňovať na takúto elektrinu nediskriminačné a primerané poplatky, ak je to potrebné na zabezpečenie finančnej udržateľnosti elektrizačnej sústavy, obmedzenie podpory na objektívne potreby a efektívne využívanie ich systémov podpory. Členské štáty by zároveň mali zabezpečiť, aby samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov vyvážene a primerane prispievali do celkového systému rozdelenia nákladov na výrobu, distribúciu a spotrebu elektriny, keď sa elektrina dodáva do siete. |
| --- | --- |

(68)

Samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov by nemali čeliť diskriminačnej alebo neprimeranej záťaži alebo nákladom a nemali by platiť neodôvodnené poplatky. Mal by sa zohľadniť ich príspevok k dosiahnutiu cieľa v oblasti klímy a energetiky a ich náklady a prínosy v širšom energetickom systéme. Členské štáty by preto nemali vo všeobecnosti účtovať poplatky za elektrinu, ktorú samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov vyrobia a spotrebujú v rámci tých istých priestorov. Členské štáty by však mali mať možnosť uplatňovať na takúto elektrinu nediskriminačné a primerané poplatky, ak je to potrebné na zabezpečenie finančnej udržateľnosti elektrizačnej sústavy, obmedzenie podpory na objektívne potreby a efektívne využívanie ich systémov podpory. Členské štáty by zároveň mali zabezpečiť, aby samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov vyvážene a primerane prispievali do celkového systému rozdelenia nákladov na výrobu, distribúciu a spotrebu elektriny, keď sa elektrina dodáva do siete.

| (69) | Na tento účel by členské štáty vo všeobecnosti nemali účtovať poplatky za elektrinu, ktorú individuálne vyrábajú a spotrebúvajú samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov v rámci tých istých priestorov. Aby však tento stimul neovplyvnil finančnú stabilitu systémov podpory pre energiu z obnoviteľných zdrojov, tento stimul by sa mohol obmedziť na malé zariadenia, ktorých kapacita výroby elektriny nepresahuje 30 kW. V určitých prípadoch by členské štáty mali mať možnosť uplatňovať na samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov poplatky za elektrinu, ktorú sami spotrebujú, ak členské štáty účinne využívajú svoje systémy podpory a uplatňujú nediskriminačný a účinný prístup k svojim systémom podpory. Členské štáty by tiež mali môcť uplatňovať čiastočné výnimky z poplatkov, odvodov alebo ich kombinácie s podporou, a to do úrovne, ktorá je potrebná na zabezpečenie ekonomickej životaschopnosti takýchto projektov. |
| --- | --- |

(69)

Na tento účel by členské štáty vo všeobecnosti nemali účtovať poplatky za elektrinu, ktorú individuálne vyrábajú a spotrebúvajú samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov v rámci tých istých priestorov. Aby však tento stimul neovplyvnil finančnú stabilitu systémov podpory pre energiu z obnoviteľných zdrojov, tento stimul by sa mohol obmedziť na malé zariadenia, ktorých kapacita výroby elektriny nepresahuje 30 kW. V určitých prípadoch by členské štáty mali mať možnosť uplatňovať na samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov poplatky za elektrinu, ktorú sami spotrebujú, ak členské štáty účinne využívajú svoje systémy podpory a uplatňujú nediskriminačný a účinný prístup k svojim systémom podpory. Členské štáty by tiež mali môcť uplatňovať čiastočné výnimky z poplatkov, odvodov alebo ich kombinácie s podporou, a to do úrovne, ktorá je potrebná na zabezpečenie ekonomickej životaschopnosti takýchto projektov.

| (70) | Účasť miestnych občanov a miestnych orgánov na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov priniesla značnú pridanú hodnotu, pokiaľ ide o akceptáciu energie z obnoviteľných zdrojov na miestnej úrovni a prístup k dodatočnému súkromnému kapitálu, ktorý prináša miestne investície, väčší výber pre spotrebiteľov a vyššiu účasť občanov na energetickej transformácii. Takéto zapojenie na miestnej úrovni je ešte dôležitejšie v kontexte zvyšujúcej sa kapacity energie z obnoviteľných zdrojov. Opatrenia na to, aby komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mohli rovnocenne súťažiť s inými výrobcami, majú za cieľ aj zvýšiť účasť miestnych občanov na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a tým zvýšiť akceptáciu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(70)

Účasť miestnych občanov a miestnych orgánov na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov priniesla značnú pridanú hodnotu, pokiaľ ide o akceptáciu energie z obnoviteľných zdrojov na miestnej úrovni a prístup k dodatočnému súkromnému kapitálu, ktorý prináša miestne investície, väčší výber pre spotrebiteľov a vyššiu účasť občanov na energetickej transformácii. Takéto zapojenie na miestnej úrovni je ešte dôležitejšie v kontexte zvyšujúcej sa kapacity energie z obnoviteľných zdrojov. Opatrenia na to, aby komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mohli rovnocenne súťažiť s inými výrobcami, majú za cieľ aj zvýšiť účasť miestnych občanov na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a tým zvýšiť akceptáciu energie z obnoviteľných zdrojov.

| (71) | Špecifické vlastnosti miestnych komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov z hľadiska veľkosti, vlastníckej štruktúry a počtu projektov môžu narušiť ich konkurencieschopnosť voči veľkým subjektom, konkrétne konkurentom s väčšími projektmi alebo portfóliami. Preto by členské štáty mali mať možnosť zvoliť si pre komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov akúkoľvek formu subjektu, pokiaľ daný subjekt môže, keď koná vo vlastnom mene, vykonávať práva a podliehať povinnostiam. S cieľom zabrániť zneužívaniu a zabezpečiť širokú účasť by komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mali byť schopné zachovať si nezávislosť od jednotlivých členov a iných tradičných trhových aktérov, ktorí sa zúčastňujú na komunite ako členovia alebo akcionári, alebo ktorí spolupracujú inými prostriedkami, ako sú napríklad investície. Účasť na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by mala byť otvorená pre všetkých potenciálnych miestnych členov na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií. Súčasťou opatrení na kompenzáciu znevýhodnení týkajúcich sa špecifických charakteristík miestnych komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vzhľadom na ich veľkosť, štruktúru vlastníctva a počet projektov, je umožnenie komunitám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov pôsobiť v energetickom systéme a uľahčenie ich integrácie do trhu. Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov by mali mať možnosť navzájom si vymieňať energiu vyrobenú prostredníctvom zariadení vo svojom vlastníctve. Členovia komunít by však nemali byť oslobodení od príslušných nákladov, poplatkov, odvodov a daní, ktoré by znášali koncoví spotrebitelia, ktorí nie sú členmi komunít, výrobcovia v podobnej situácii, alebo ak sa na takéto prenosy používa akákoľvek verejná sieťová infraštruktúra. |
| --- | --- |

(71)

Špecifické vlastnosti miestnych komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov z hľadiska veľkosti, vlastníckej štruktúry a počtu projektov môžu narušiť ich konkurencieschopnosť voči veľkým subjektom, konkrétne konkurentom s väčšími projektmi alebo portfóliami. Preto by členské štáty mali mať možnosť zvoliť si pre komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov akúkoľvek formu subjektu, pokiaľ daný subjekt môže, keď koná vo vlastnom mene, vykonávať práva a podliehať povinnostiam. S cieľom zabrániť zneužívaniu a zabezpečiť širokú účasť by komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mali byť schopné zachovať si nezávislosť od jednotlivých členov a iných tradičných trhových aktérov, ktorí sa zúčastňujú na komunite ako členovia alebo akcionári, alebo ktorí spolupracujú inými prostriedkami, ako sú napríklad investície. Účasť na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by mala byť otvorená pre všetkých potenciálnych miestnych členov na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií. Súčasťou opatrení na kompenzáciu znevýhodnení týkajúcich sa špecifických charakteristík miestnych komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vzhľadom na ich veľkosť, štruktúru vlastníctva a počet projektov, je umožnenie komunitám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov pôsobiť v energetickom systéme a uľahčenie ich integrácie do trhu. Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov by mali mať možnosť navzájom si vymieňať energiu vyrobenú prostredníctvom zariadení vo svojom vlastníctve. Členovia komunít by však nemali byť oslobodení od príslušných nákladov, poplatkov, odvodov a daní, ktoré by znášali koncoví spotrebitelia, ktorí nie sú členmi komunít, výrobcovia v podobnej situácii, alebo ak sa na takéto prenosy používa akákoľvek verejná sieťová infraštruktúra.

| (72) | Domácnosti ako spotrebitelia a komunity podieľajúce sa na samospotrebe energie z obnoviteľných zdrojov by si mali zachovať svoje práva spotrebiteľov vrátane práva mať zmluvu s dodávateľom podľa vlastného výberu a zmeniť dodávateľa. |
| --- | --- |

(72)

Domácnosti ako spotrebitelia a komunity podieľajúce sa na samospotrebe energie z obnoviteľných zdrojov by si mali zachovať svoje práva spotrebiteľov vrátane práva mať zmluvu s dodávateľom podľa vlastného výberu a zmeniť dodávateľa.

| (73) | Odvetvie vykurovania a chladenia predstavuje približne polovicu konečnej energetickej spotreby Únie a považuje sa za kľúčové odvetvie pre urýchlenie dekarbonizácie energetického systému. Okrem toho je tiež strategickým odvetvím z hľadiska energetickej bezpečnosti, pretože sa predpokladá, že približne 40 % spotreby energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 by malo pochádzať z vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov. Chýbajúca harmonizovaná stratégia na úrovni Únie, nedostatok internalizácie externých nákladov a fragmentácia trhov s vykurovaním a chladením však viedli doteraz v tomto odvetví k pomerne pomalému pokroku. |
| --- | --- |

(73)

Odvetvie vykurovania a chladenia predstavuje približne polovicu konečnej energetickej spotreby Únie a považuje sa za kľúčové odvetvie pre urýchlenie dekarbonizácie energetického systému. Okrem toho je tiež strategickým odvetvím z hľadiska energetickej bezpečnosti, pretože sa predpokladá, že približne 40 % spotreby energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 by malo pochádzať z vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov. Chýbajúca harmonizovaná stratégia na úrovni Únie, nedostatok internalizácie externých nákladov a fragmentácia trhov s vykurovaním a chladením však viedli doteraz v tomto odvetví k pomerne pomalému pokroku.

| (74) | Niekoľko členských štátov realizovalo v odvetví vykurovania a chladenia opatrenia zamerané na to, aby dosiahli svoj cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020. Avšak v prípade chýbajúcich záväzných vnútroštátnych cieľov na obdobie po roku 2020 nemusia zvyšné vnútroštátne stimuly postačovať na dosiahnutie dlhodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie na roky 2030 a 2050. Na dosiahnutie týchto cieľov, posilnenie istoty pre investorov a podporu rozvoja celoúnijného trhu s vykurovaním a chladením z obnoviteľných zdrojov, pričom sa rešpektuje zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, je vhodné podporiť úsilie členských štátov v oblasti dodávky vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov s cieľom prispieť k postupnému zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na roztrieštenosť niektorých trhov s vykurovaním a chladením je pri tvorbe takéhoto úsilia nanajvýš dôležité zabezpečiť flexibilitu. Je tiež dôležité zabezpečiť, aby potenciálne využívanie vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov nemalo nepriaznivé vedľajšie účinky na životné prostredie ani neviedlo k neprimeraným celkovým nákladom. S cieľom minimalizovať uvedené riziko by sa pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia malo prihliadať na situáciu tých členských štátov, v ktorých je už tento podiel veľmi vysoký, alebo v ktorých sa odpadové teplo a chlad nevyužívajú, ako sú Cyprus a Malta. |
| --- | --- |

(74)

Niekoľko členských štátov realizovalo v odvetví vykurovania a chladenia opatrenia zamerané na to, aby dosiahli svoj cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020. Avšak v prípade chýbajúcich záväzných vnútroštátnych cieľov na obdobie po roku 2020 nemusia zvyšné vnútroštátne stimuly postačovať na dosiahnutie dlhodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie na roky 2030 a 2050. Na dosiahnutie týchto cieľov, posilnenie istoty pre investorov a podporu rozvoja celoúnijného trhu s vykurovaním a chladením z obnoviteľných zdrojov, pričom sa rešpektuje zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, je vhodné podporiť úsilie členských štátov v oblasti dodávky vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov s cieľom prispieť k postupnému zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na roztrieštenosť niektorých trhov s vykurovaním a chladením je pri tvorbe takéhoto úsilia nanajvýš dôležité zabezpečiť flexibilitu. Je tiež dôležité zabezpečiť, aby potenciálne využívanie vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov nemalo nepriaznivé vedľajšie účinky na životné prostredie ani neviedlo k neprimeraným celkovým nákladom. S cieľom minimalizovať uvedené riziko by sa pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia malo prihliadať na situáciu tých členských štátov, v ktorých je už tento podiel veľmi vysoký, alebo v ktorých sa odpadové teplo a chlad nevyužívajú, ako sú Cyprus a Malta.

| (75) | Diaľkové vykurovanie a chladenie predstavuje v súčasnosti približne 10 % dopytu po teple v celej Únii, medzi členskými štátmi však existujú veľké rozdiely. V stratégii Komisie týkajúcej sa vykurovania a chladenia sa uznal potenciál diaľkového vykurovania pre dekarbonizáciu prostredníctvom zvýšenia energetickej efektívnosti a zavedenia energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(75)

Diaľkové vykurovanie a chladenie predstavuje v súčasnosti približne 10 % dopytu po teple v celej Únii, medzi členskými štátmi však existujú veľké rozdiely. V stratégii Komisie týkajúcej sa vykurovania a chladenia sa uznal potenciál diaľkového vykurovania pre dekarbonizáciu prostredníctvom zvýšenia energetickej efektívnosti a zavedenia energie z obnoviteľných zdrojov.

| (76) | V stratégii energetickej únie sa uznáva aj úloha občanov pri transformácii energetiky, v ktorej občania preberajú zodpovednosť za transformáciu energetiky, vďaka novým technológiám platia menej za energie a aktívne sa zúčastňujú na trhu. |
| --- | --- |

(76)

V stratégii energetickej únie sa uznáva aj úloha občanov pri transformácii energetiky, v ktorej občania preberajú zodpovednosť za transformáciu energetiky, vďaka novým technológiám platia menej za energie a aktívne sa zúčastňujú na trhu.

| (77) | Mala by sa zdôrazniť potenciálna súčinnosť medzi úsilím zvýšiť využívanie vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov a existujúcimi schémami a systémami v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (14) a smernice 2012/27/EÚ. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie by členské štáty mali, pokiaľ je to možné, mať pri vykonávaní tohto úsilia možnosť využívať existujúce administratívne štruktúry. |
| --- | --- |

(77)

Mala by sa zdôrazniť potenciálna súčinnosť medzi úsilím zvýšiť využívanie vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov a existujúcimi schémami a systémami v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (14) a smernice 2012/27/EÚ. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie by členské štáty mali, pokiaľ je to možné, mať pri vykonávaní tohto úsilia možnosť využívať existujúce administratívne štruktúry.

| (78) | V oblasti diaľkového vykurovania je preto nevyhnutné, aby sa umožnil prechod z daného paliva na energiu z obnoviteľných zdrojov a zabránilo sa regulačnému a technologickému zaostávaniu a technologickému zablokovaniu prostredníctvom posilnených práv výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov a koncových odberateľov, a ku koncovým odberateľom sa dostali nástroje na uľahčenie výberu medzi riešeniami najvyššej energetickej hospodárnosti, ktoré zohľadňujú budúce potreby vykurovania a chladenia v súlade s očakávanými kritériami energetickej hospodárnosti budov. Koncovým odberateľom by sa mali poskytnúť transparentné a spoľahlivé informácie o účinnosti systémov diaľkového vykurovania a chladenia a o podiele energie z obnoviteľných zdrojov na ich konkrétne dodávky tepla alebo chladu. |
| --- | --- |

(78)

V oblasti diaľkového vykurovania je preto nevyhnutné, aby sa umožnil prechod z daného paliva na energiu z obnoviteľných zdrojov a zabránilo sa regulačnému a technologickému zaostávaniu a technologickému zablokovaniu prostredníctvom posilnených práv výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov a koncových odberateľov, a ku koncovým odberateľom sa dostali nástroje na uľahčenie výberu medzi riešeniami najvyššej energetickej hospodárnosti, ktoré zohľadňujú budúce potreby vykurovania a chladenia v súlade s očakávanými kritériami energetickej hospodárnosti budov. Koncovým odberateľom by sa mali poskytnúť transparentné a spoľahlivé informácie o účinnosti systémov diaľkového vykurovania a chladenia a o podiele energie z obnoviteľných zdrojov na ich konkrétne dodávky tepla alebo chladu.

| (79) | S cieľom ochrániť spotrebiteľov systémov diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré nie sú účinnými centralizovanými systémami zásobovania teplom a chladom a umožniť im výrobu tepla alebo chladu z energie z obnoviteľných zdrojov a s výrazne vyššou energetickou hospodárnosťou by spotrebitelia mali mať nárok odpojiť sa, a tým ukončiť vykurovanie alebo chladenie z neúčinných centralizovaných systémov zásobovania teplom a chladom na úrovni celej budovy vypovedaním zmluvy alebo, ak sa zmluva vzťahuje na viacero budov, úpravou zmluvy s prevádzkovateľom diaľkového vykurovania alebo chladenia. |
| --- | --- |

(79)

S cieľom ochrániť spotrebiteľov systémov diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré nie sú účinnými centralizovanými systémami zásobovania teplom a chladom a umožniť im výrobu tepla alebo chladu z energie z obnoviteľných zdrojov a s výrazne vyššou energetickou hospodárnosťou by spotrebitelia mali mať nárok odpojiť sa, a tým ukončiť vykurovanie alebo chladenie z neúčinných centralizovaných systémov zásobovania teplom a chladom na úrovni celej budovy vypovedaním zmluvy alebo, ak sa zmluva vzťahuje na viacero budov, úpravou zmluvy s prevádzkovateľom diaľkového vykurovania alebo chladenia.

| (80) | S cieľom pripraviť sa na prechod na pokročilé biopalivá a minimalizovať celkové vplyvy priamej a nepriamej zmeny využívania pôdy je vhodné obmedziť množstvo biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín, ktoré možno zarátať do cieľov stanovených v tejto smernici, bez toho, aby sa obmedzila celková možnosť používať takéto biopalivá a biokvapaliny. Stanovenie limitu na úrovni Únie by nemalo brániť tomu, aby členské štáty stanovili nižšie limity na množstvá biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín, ktoré možno započítať na vnútroštátnej úrovni do cieľov stanovených v tejto smernici, a to bez toho, aby sa obmedzila celková možnosť používať takéto biopalivá a biokvapaliny. |
| --- | --- |

(80)

S cieľom pripraviť sa na prechod na pokročilé biopalivá a minimalizovať celkové vplyvy priamej a nepriamej zmeny využívania pôdy je vhodné obmedziť množstvo biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín, ktoré možno zarátať do cieľov stanovených v tejto smernici, bez toho, aby sa obmedzila celková možnosť používať takéto biopalivá a biokvapaliny. Stanovenie limitu na úrovni Únie by nemalo brániť tomu, aby členské štáty stanovili nižšie limity na množstvá biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín, ktoré možno započítať na vnútroštátnej úrovni do cieľov stanovených v tejto smernici, a to bez toho, aby sa obmedzila celková možnosť používať takéto biopalivá a biokvapaliny.

| (81) | Smernicou 2009/28/ES sa zaviedol súbor kritérií udržateľnosti vrátane kritérií na ochranu pôdy s vysokou hodnotou z hľadiska biodiverzity a pôdy s veľkými zásobami uhlíka, ale nezahrnula sa do nej problematika nepriamej zmeny využívania pôdy. K nepriamej zmene využívania pôdy dochádza, keď pestovanie plodín na výrobu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vytlačí tradičné pestovanie plodín na potravinárske a krmovinárske účely. Takýto dodatočný dopyt zvyšuje tlak na pôdu a môže viesť k rozšíreniu poľnohospodárskej pôdy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka, ako sú lesy, mokrade a rašeliniská, čím vzniknú dodatočné emisie skleníkových plynov. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513 (15) sa uznalo, že rozsah nepriamej zmeny využívania pôdy, ktorou sa zvýšia emisie skleníkových plynov, môže negovať niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy. Hoci z nepriamej zmeny využívania pôdy vyplývajú riziká, výskum ukázal, že rozsah tohto vplyvu závisí od mnohých faktorov vrátane typu suroviny použitej na výrobu paliva, úrovne dodatočného dopytu po surovine spôsobeného používaním biopalív, biokvapalín a palív z biomasy a miery ochrany pôdy s vysokými zásobami uhlíka v rôznych častiach sveta.
  Hoci úroveň emisií skleníkových plynov spôsobených nepriamou zmenou využívania pôdy nie je možné jednoznačne určiť dostatočne presne na to, aby sa zahrnula do metodiky výpočtu emisií skleníkových plynov, najväčšie riziko nepriamej zmeny využívania pôdy sa identifikovalo v prípade biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných zo surovín, pri ktorých sa pozoruje značné rozšírenie oblasti produkcie na pôdu s vysokými zásobami uhlíka. Preto je vhodné vo všeobecnosti obmedziť biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách, ktoré sa podporujú v rámci tejto smernice, a okrem toho požadovať od členských štátov, aby stanovili osobitnú a postupne klesajúcu hranicu pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z potravinárskych a krmovinárskych plodín, v prípade ktorých sa pozoruje značné rozšírenie oblasti produkcie na pôdu s vysokými zásobami uhlíka. biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, pri ktorých je nízke riziko nepriamej zmeny využívania pôdy, by sa mali z uplatňovania osobitnej a postupne klesajúcej hranice vyňať. |
| --- | --- |

(81)

Smernicou 2009/28/ES sa zaviedol súbor kritérií udržateľnosti vrátane kritérií na ochranu pôdy s vysokou hodnotou z hľadiska biodiverzity a pôdy s veľkými zásobami uhlíka, ale nezahrnula sa do nej problematika nepriamej zmeny využívania pôdy. K nepriamej zmene využívania pôdy dochádza, keď pestovanie plodín na výrobu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vytlačí tradičné pestovanie plodín na potravinárske a krmovinárske účely. Takýto dodatočný dopyt zvyšuje tlak na pôdu a môže viesť k rozšíreniu poľnohospodárskej pôdy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka, ako sú lesy, mokrade a rašeliniská, čím vzniknú dodatočné emisie skleníkových plynov. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513 (15) sa uznalo, že rozsah nepriamej zmeny využívania pôdy, ktorou sa zvýšia emisie skleníkových plynov, môže negovať niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy. Hoci z nepriamej zmeny využívania pôdy vyplývajú riziká, výskum ukázal, že rozsah tohto vplyvu závisí od mnohých faktorov vrátane typu suroviny použitej na výrobu paliva, úrovne dodatočného dopytu po surovine spôsobeného používaním biopalív, biokvapalín a palív z biomasy a miery ochrany pôdy s vysokými zásobami uhlíka v rôznych častiach sveta.

Hoci úroveň emisií skleníkových plynov spôsobených nepriamou zmenou využívania pôdy nie je možné jednoznačne určiť dostatočne presne na to, aby sa zahrnula do metodiky výpočtu emisií skleníkových plynov, najväčšie riziko nepriamej zmeny využívania pôdy sa identifikovalo v prípade biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných zo surovín, pri ktorých sa pozoruje značné rozšírenie oblasti produkcie na pôdu s vysokými zásobami uhlíka. Preto je vhodné vo všeobecnosti obmedziť biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách, ktoré sa podporujú v rámci tejto smernice, a okrem toho požadovať od členských štátov, aby stanovili osobitnú a postupne klesajúcu hranicu pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z potravinárskych a krmovinárskych plodín, v prípade ktorých sa pozoruje značné rozšírenie oblasti produkcie na pôdu s vysokými zásobami uhlíka. biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, pri ktorých je nízke riziko nepriamej zmeny využívania pôdy, by sa mali z uplatňovania osobitnej a postupne klesajúcej hranice vyňať.

| (82) | Nepriamu zmenu využívania pôdy možno zmierniť zvyšovaním výnosov v poľnohospodárskych sektoroch lepšími poľnohospodárskymi postupmi, investíciami do lepších zariadení a prenosom poznatkov nad úrovne, ktoré by prevládali v prípade neexistencie systémov podpory produktivity pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách, ako aj pestovaním plodín na pôde, ktorá sa predtým nevyužívala na pestovanie plodín. V prípade, že existujú dôkazy o tom, že tieto opatrenia viedli k zvýšeniu výroby presahujúcemu predpokladaný nárast produktivity, by sa biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z takýchto dodatočných surovín mali považovať za biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy. V tejto súvislosti by sa mali zohľadniť ročné výkyvy vo výnosoch. |
| --- | --- |

(82)

Nepriamu zmenu využívania pôdy možno zmierniť zvyšovaním výnosov v poľnohospodárskych sektoroch lepšími poľnohospodárskymi postupmi, investíciami do lepších zariadení a prenosom poznatkov nad úrovne, ktoré by prevládali v prípade neexistencie systémov podpory produktivity pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách, ako aj pestovaním plodín na pôde, ktorá sa predtým nevyužívala na pestovanie plodín. V prípade, že existujú dôkazy o tom, že tieto opatrenia viedli k zvýšeniu výroby presahujúcemu predpokladaný nárast produktivity, by sa biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z takýchto dodatočných surovín mali považovať za biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy. V tejto súvislosti by sa mali zohľadniť ročné výkyvy vo výnosoch.

| (83) | Smernicou (EÚ) 2015/1513 sa Komisia vyzvala, aby bezodkladne predložila komplexný návrh nákladovo efektívnej a technologicky neutrálnej politiky na obdobie po roku 2020 s cieľom vytvoriť dlhodobú perspektívu pre investície do udržateľných biopalív s nízkym rizikom spôsobenia nepriamej zmeny využívania pôdy, pričom hlavným cieľom je dekarbonizácia odvetvia dopravy. Povinnosť členských štátov vyžadovať, aby dodávatelia palív dodržiavali pri dodávkach celkový podiel palív z obnoviteľných zdrojov, môže poskytnúť investorom istotu a podporovať nepretržitý vývoj alternatívnych palív v doprave z obnoviteľných zdrojov vrátane pokročilých biopalív, kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a elektriny z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy. Keďže alternatívy z obnoviteľných zdrojov nemusia byť dostupné alebo nákladovo efektívne pre všetkých dodávateľov palív, je vhodné umožniť členským štátom rozlišovať medzi dodávateľmi palív a podľa potreby oslobodiť od tejto povinnosti určité typy dodávateľov palív. Keďže s palivami v doprave sa obchoduje jednoducho, dodávatelia palív v členských štátoch s malými dodávkami príslušných zdrojov sú pravdepodobne schopní ľahko získať palivá z obnoviteľných zdrojov z iných zdrojov. |
| --- | --- |

(83)

Smernicou (EÚ) 2015/1513 sa Komisia vyzvala, aby bezodkladne predložila komplexný návrh nákladovo efektívnej a technologicky neutrálnej politiky na obdobie po roku 2020 s cieľom vytvoriť dlhodobú perspektívu pre investície do udržateľných biopalív s nízkym rizikom spôsobenia nepriamej zmeny využívania pôdy, pričom hlavným cieľom je dekarbonizácia odvetvia dopravy. Povinnosť členských štátov vyžadovať, aby dodávatelia palív dodržiavali pri dodávkach celkový podiel palív z obnoviteľných zdrojov, môže poskytnúť investorom istotu a podporovať nepretržitý vývoj alternatívnych palív v doprave z obnoviteľných zdrojov vrátane pokročilých biopalív, kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a elektriny z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy. Keďže alternatívy z obnoviteľných zdrojov nemusia byť dostupné alebo nákladovo efektívne pre všetkých dodávateľov palív, je vhodné umožniť členským štátom rozlišovať medzi dodávateľmi palív a podľa potreby oslobodiť od tejto povinnosti určité typy dodávateľov palív. Keďže s palivami v doprave sa obchoduje jednoducho, dodávatelia palív v členských štátoch s malými dodávkami príslušných zdrojov sú pravdepodobne schopní ľahko získať palivá z obnoviteľných zdrojov z iných zdrojov.

| (84) | Mala by sa vytvoriť databáza Únie na zabezpečenie transparentnosti a sledovateľnosti obnoviteľných palív. Členské štáty by mali mať aj naďalej možnosť využívať alebo vytvárať vnútroštátne databázy, pričom uvedené vnútroštátne databázy by mali byť prepojené s databázou Únie s cieľom zabezpečiť okamžitý prenos údajov a harmonizáciu dátových tokov. |
| --- | --- |

(84)

Mala by sa vytvoriť databáza Únie na zabezpečenie transparentnosti a sledovateľnosti obnoviteľných palív. Členské štáty by mali mať aj naďalej možnosť využívať alebo vytvárať vnútroštátne databázy, pričom uvedené vnútroštátne databázy by mali byť prepojené s databázou Únie s cieľom zabezpečiť okamžitý prenos údajov a harmonizáciu dátových tokov.

| (85) | Pokročilé biopalivá a iné biopalivá a bioplyn vyrábané zo surovín uvedených v prílohe k tejto smernici, kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a elektrina z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy môžu prispieť k nízkym emisiám uhlíka, pričom budú podnecovať dekarbonizáciu odvetvia dopravy Únie nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšovať okrem iného energetickú diverzifikáciu v odvetví dopravy a zároveň podporovať inováciu, rast a zamestnanosť v ekonomike Únii a znižovať závislosť od dovozu energie. Povinnosť členských štátov vyžadovať od dodávateľov palív, aby zabezpečili minimálny podiel pokročilých biopalív a určitých bioplynov, má podnecovať neustály vývoj pokročilých palív vrátane biopalív. Je dôležité zabezpečiť, aby táto povinnosť stimulovala aj zlepšenie emisných vlastností palív dodávaných v rámci jej plnenia z hľadiska skleníkových plynov. Komisia by mala posúdiť emisné vlastnosti z hľadiska skleníkových plynov, technické inovácie a udržateľnosť týchto palív. |
| --- | --- |

(85)

Pokročilé biopalivá a iné biopalivá a bioplyn vyrábané zo surovín uvedených v prílohe k tejto smernici, kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a elektrina z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy môžu prispieť k nízkym emisiám uhlíka, pričom budú podnecovať dekarbonizáciu odvetvia dopravy Únie nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšovať okrem iného energetickú diverzifikáciu v odvetví dopravy a zároveň podporovať inováciu, rast a zamestnanosť v ekonomike Únii a znižovať závislosť od dovozu energie. Povinnosť členských štátov vyžadovať od dodávateľov palív, aby zabezpečili minimálny podiel pokročilých biopalív a určitých bioplynov, má podnecovať neustály vývoj pokročilých palív vrátane biopalív. Je dôležité zabezpečiť, aby táto povinnosť stimulovala aj zlepšenie emisných vlastností palív dodávaných v rámci jej plnenia z hľadiska skleníkových plynov. Komisia by mala posúdiť emisné vlastnosti z hľadiska skleníkových plynov, technické inovácie a udržateľnosť týchto palív.

| (86) | So zreteľom na inteligentnú dopravu je dôležité rozšíriť rozvoj a zavádzanie elektrickej mobility v cestnej doprave, ako aj urýchliť integráciu moderných technológií do inovatívnych železníc. |
| --- | --- |

(86)

So zreteľom na inteligentnú dopravu je dôležité rozšíriť rozvoj a zavádzanie elektrickej mobility v cestnej doprave, ako aj urýchliť integráciu moderných technológií do inovatívnych železníc.

| (87) | Očakáva sa, že v roku 2030 bude významný podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy predstavovať elektrická mobilita. Vzhľadom na rýchly rozvoj elektrickej mobility a potenciál uvedeného odvetvia pre rast a tvorbu pracovných miest v Únii by sa mu mali poskytovať ďalšie stimuly. Na podporu využívania elektriny z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy a v záujme zníženia komparatívnej nevýhody v energetickej štatistike by sa na elektrinu z obnoviteľných zdrojov dodávanú pre odvetvie dopravy mali používať koeficienty. Keďže v štatistikách nie je možné osobitným meraním zohľadniť všetku elektrinu dodávanú pre cestné vozidlá, ako je napríklad nabíjanie doma, na zabezpečenie riadneho zohľadnenia pozitívneho vplyvu elektrifikovanej dopravy založenej na energii z obnoviteľných zdrojov by sa mali použiť koeficienty. Mali by sa preskúmať možnosti, ako zabezpečiť, aby sa nový dopyt po elektrine v odvetví dopravy uspokojil pomocou dodatočných kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(87)

Očakáva sa, že v roku 2030 bude významný podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy predstavovať elektrická mobilita. Vzhľadom na rýchly rozvoj elektrickej mobility a potenciál uvedeného odvetvia pre rast a tvorbu pracovných miest v Únii by sa mu mali poskytovať ďalšie stimuly. Na podporu využívania elektriny z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy a v záujme zníženia komparatívnej nevýhody v energetickej štatistike by sa na elektrinu z obnoviteľných zdrojov dodávanú pre odvetvie dopravy mali používať koeficienty. Keďže v štatistikách nie je možné osobitným meraním zohľadniť všetku elektrinu dodávanú pre cestné vozidlá, ako je napríklad nabíjanie doma, na zabezpečenie riadneho zohľadnenia pozitívneho vplyvu elektrifikovanej dopravy založenej na energii z obnoviteľných zdrojov by sa mali použiť koeficienty. Mali by sa preskúmať možnosti, ako zabezpečiť, aby sa nový dopyt po elektrine v odvetví dopravy uspokojil pomocou dodatočných kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

| (88) | Vzhľadom na klimatické obmedzenia, ktoré limitujú možnosť spotrebúvať určité typy biopalív z dôvodu environmentálnych, technických alebo zdravotných obáv, a vzhľadom na veľkosť a štruktúru ich trhov s palivami je vhodné, aby Cyprus a Malta mohli na účely preukazovania plnenia vnútroštátnych povinností v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vzťahujúcich sa na dodávateľov palív zohľadniť uvedené prirodzené obmedzenia. |
| --- | --- |

(88)

Vzhľadom na klimatické obmedzenia, ktoré limitujú možnosť spotrebúvať určité typy biopalív z dôvodu environmentálnych, technických alebo zdravotných obáv, a vzhľadom na veľkosť a štruktúru ich trhov s palivami je vhodné, aby Cyprus a Malta mohli na účely preukazovania plnenia vnútroštátnych povinností v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vzťahujúcich sa na dodávateľov palív zohľadniť uvedené prirodzené obmedzenia.

| (89) | Podpora fosílnych palív vyrobených z odpadu môže prispieť k cieľom politiky energetickej diverzifikácie a dekarbonizácie odvetvia dopravy, ak tieto palivá spĺňajú príslušné minimálne prahové hodnoty úspor emisií skleníkových plynov. Je preto vhodné zahrnúť tieto palivá do povinnosti pre dodávateľov palív a zároveň dať členským štátom možnosť, aby tieto palivá do povinnosti nezapočítavali, ak si to neželajú. Keďže tieto palivá nepochádzajú z obnoviteľných zdrojov, nemali by sa pripočítať do celkového cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(89)

Podpora fosílnych palív vyrobených z odpadu môže prispieť k cieľom politiky energetickej diverzifikácie a dekarbonizácie odvetvia dopravy, ak tieto palivá spĺňajú príslušné minimálne prahové hodnoty úspor emisií skleníkových plynov. Je preto vhodné zahrnúť tieto palivá do povinnosti pre dodávateľov palív a zároveň dať členským štátom možnosť, aby tieto palivá do povinnosti nezapočítavali, ak si to neželajú. Keďže tieto palivá nepochádzajú z obnoviteľných zdrojov, nemali by sa pripočítať do celkového cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

| (90) | Kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sú dôležité na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetviach, pri ktorých sa očakáva, že v dlhodobom horizonte budú využívať kvapalné palivá. Na zabezpečenie toho, aby palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu prispievali k znižovaniu emisií skleníkových plynov, by mala elektrina, ktorá sa využíva na výrobu palív, pochádzať z obnoviteľných zdrojov. Komisia by mala vypracovať prostredníctvom delegovaných aktov spoľahlivú metodiku Únie, ktorá by sa uplatňovala, ak sa táto elektrina odoberá zo siete. Uvedená metodika by mala zabezpečiť časovú a geografickú koreláciu medzi výrobnou jednotkou elektriny, s ktorou má výrobca dvojstrannú zmluvu o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov, a výrobou palív. Napríklad palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu nemožno započítavať ako plne z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrábajú v čase, keď zazmluvnená výrobná jednotka práve nevyrába elektrinu. Ďalším príkladom je prípad preťaženia elektrizačnej sústavy. keď možno palivá započítavať ako plne z obnoviteľných zdrojov len vtedy, ak sa zariadenie na výrobu elektriny aj zariadenie na výrobu paliva nachádzajú na rovnakom mieste vzhľadom na preťaženie. Okrem toho by sa mal zaviesť aj prvok doplnkovosti, čo znamená, že výrobca palív prispieva k zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov alebo k financovaniu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(90)

Kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sú dôležité na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetviach, pri ktorých sa očakáva, že v dlhodobom horizonte budú využívať kvapalné palivá. Na zabezpečenie toho, aby palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu prispievali k znižovaniu emisií skleníkových plynov, by mala elektrina, ktorá sa využíva na výrobu palív, pochádzať z obnoviteľných zdrojov. Komisia by mala vypracovať prostredníctvom delegovaných aktov spoľahlivú metodiku Únie, ktorá by sa uplatňovala, ak sa táto elektrina odoberá zo siete. Uvedená metodika by mala zabezpečiť časovú a geografickú koreláciu medzi výrobnou jednotkou elektriny, s ktorou má výrobca dvojstrannú zmluvu o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov, a výrobou palív. Napríklad palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu nemožno započítavať ako plne z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrábajú v čase, keď zazmluvnená výrobná jednotka práve nevyrába elektrinu. Ďalším príkladom je prípad preťaženia elektrizačnej sústavy. keď možno palivá započítavať ako plne z obnoviteľných zdrojov len vtedy, ak sa zariadenie na výrobu elektriny aj zariadenie na výrobu paliva nachádzajú na rovnakom mieste vzhľadom na preťaženie. Okrem toho by sa mal zaviesť aj prvok doplnkovosti, čo znamená, že výrobca palív prispieva k zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov alebo k financovaniu energie z obnoviteľných zdrojov.

| (91) | Z dôvodu ich prínosu k dekarbonizácii ekonomiky by sa pri výrobe biopalív mali podporiť suroviny, ktoré majú malý vplyv na nepriamu zmenu využívania pôdy. V prílohe k tejto smernici by mali byť uvedené najmä suroviny pre pokročilé biopalivá a bioplyn pre dopravu, v prípade ktorých sú technológie inovatívnejšie a menej vyspelé, a preto potrebujú vyššiu úroveň podpory. S cieľom zaručiť, aby táto príloha bola aktuálna a zodpovedala najnovšiemu technologickému vývoju a zároveň sa vyhýbala neúmyselným nepriaznivým vplyvom, Komisia by mala uvedenú prílohu preskúmať, aby posúdila, či by sa mali doplniť nové suroviny. |
| --- | --- |

(91)

Z dôvodu ich prínosu k dekarbonizácii ekonomiky by sa pri výrobe biopalív mali podporiť suroviny, ktoré majú malý vplyv na nepriamu zmenu využívania pôdy. V prílohe k tejto smernici by mali byť uvedené najmä suroviny pre pokročilé biopalivá a bioplyn pre dopravu, v prípade ktorých sú technológie inovatívnejšie a menej vyspelé, a preto potrebujú vyššiu úroveň podpory. S cieľom zaručiť, aby táto príloha bola aktuálna a zodpovedala najnovšiemu technologickému vývoju a zároveň sa vyhýbala neúmyselným nepriaznivým vplyvom, Komisia by mala uvedenú prílohu preskúmať, aby posúdila, či by sa mali doplniť nové suroviny.

| (92) | Náklady na pripojenie nových výrobcov plynu z obnoviteľných zdrojov do plynárenskej siete by mali byť založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách a mali by náležite zohľadňovať výhody, ktoré plynárenskej sieti prinesú začlenení miestni výrobcovia plynu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(92)

Náklady na pripojenie nových výrobcov plynu z obnoviteľných zdrojov do plynárenskej siete by mali byť založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách a mali by náležite zohľadňovať výhody, ktoré plynárenskej sieti prinesú začlenení miestni výrobcovia plynu z obnoviteľných zdrojov.

| (93) | V záujme plného využitia potenciálu biomasy, ktorá nezahŕňa rašelinu alebo materiál začlenený do geologických útvarov a/alebo premenený na fosílne palivo, s cieľom prispieť k dekarbonizácii ekonomiky prostredníctvom využitia materiálov a energie by Únia a členské štáty mali podporovať zvýšenú udržateľnú mobilizáciu existujúcich zdrojov dreva a poľnohospodárskych zdrojov a rozvoj nových systémov lesnej a poľnohospodárskej výroby za predpokladu, že budú splnené kritériá udržateľnosti a úspory emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(93)

V záujme plného využitia potenciálu biomasy, ktorá nezahŕňa rašelinu alebo materiál začlenený do geologických útvarov a/alebo premenený na fosílne palivo, s cieľom prispieť k dekarbonizácii ekonomiky prostredníctvom využitia materiálov a energie by Únia a členské štáty mali podporovať zvýšenú udržateľnú mobilizáciu existujúcich zdrojov dreva a poľnohospodárskych zdrojov a rozvoj nových systémov lesnej a poľnohospodárskej výroby za predpokladu, že budú splnené kritériá udržateľnosti a úspory emisií skleníkových plynov.

| (94) | Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy by sa mali vždy vyrábať udržateľným spôsobom. Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy používané na zabezpečenie dodržiavania cieľa Únie stanoveného v tejto smernici a biopalivá, na ktoré sa vzťahujú výhody systémov podpory, by preto mali spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov. Harmonizácia uvedených kritérií pre biopalivá a biokvapaliny má zásadný význam pre dosiahnutie cieľov energetickej politiky Únie stanovených v článku 194 ods. 1 ZFEÚ. Takáto harmonizácia zabezpečuje fungovanie vnútorného trhu s energiou a tým uľahčuje, najmä s ohľadom na povinnosť členských štátov neodmietnuť zohľadniť z iných dôvodov udržateľnosti biopalivá a biokvapaliny získané v súlade s touto smernicou obchod medzi členskými štátmi s vyhovujúcimi biopalivami a biokvapalinami. Pozitívne účinky harmonizácie uvedených kritérií na bezproblémové fungovanie vnútorného trhu s energiou a predchádzanie narúšaniu hospodárskej súťaže v rámci Únie nemožno poprieť. Pre palivá z biomasy by členské štáty mali mať možnosť stanoviť ďalšie kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(94)

Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy by sa mali vždy vyrábať udržateľným spôsobom. Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy používané na zabezpečenie dodržiavania cieľa Únie stanoveného v tejto smernici a biopalivá, na ktoré sa vzťahujú výhody systémov podpory, by preto mali spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov. Harmonizácia uvedených kritérií pre biopalivá a biokvapaliny má zásadný význam pre dosiahnutie cieľov energetickej politiky Únie stanovených v článku 194 ods. 1 ZFEÚ. Takáto harmonizácia zabezpečuje fungovanie vnútorného trhu s energiou a tým uľahčuje, najmä s ohľadom na povinnosť členských štátov neodmietnuť zohľadniť z iných dôvodov udržateľnosti biopalivá a biokvapaliny získané v súlade s touto smernicou obchod medzi členskými štátmi s vyhovujúcimi biopalivami a biokvapalinami. Pozitívne účinky harmonizácie uvedených kritérií na bezproblémové fungovanie vnútorného trhu s energiou a predchádzanie narúšaniu hospodárskej súťaže v rámci Únie nemožno poprieť. Pre palivá z biomasy by členské štáty mali mať možnosť stanoviť ďalšie kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov.

| (95) | Únia by mala v súvislosti s touto smernicou prijať vhodné opatrenia vrátane podpory kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy. |
| --- | --- |

(95)

Únia by mala v súvislosti s touto smernicou prijať vhodné opatrenia vrátane podpory kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy.

| (96) | Výroba poľnohospodárskych surovín pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy a stimuly na podporu ich používania, ktoré stanovuje táto smernica, by nemali podporovať ničenie biologicky rozmanitej pôdy. Takéto vyčerpateľné zdroje, ktoré sú v rôznych medzinárodných nástrojoch uznávané ako cenné pre celé ľudstvo, by sa mali chrániť. Je preto potrebné stanoviť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, ktorými sa zabezpečí, že biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy získajú stimuly, len ak je zaručené, že poľnohospodárska surovina nepochádza z biologicky rozmanitých oblastí, alebo v prípade oblastí vymedzených na účely ochrany prírody či ochrany vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov, ak príslušný orgán preukáže, že produkcia poľnohospodárskej suroviny nenarúša takéto účely. |
| --- | --- |

(96)

Výroba poľnohospodárskych surovín pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy a stimuly na podporu ich používania, ktoré stanovuje táto smernica, by nemali podporovať ničenie biologicky rozmanitej pôdy. Takéto vyčerpateľné zdroje, ktoré sú v rôznych medzinárodných nástrojoch uznávané ako cenné pre celé ľudstvo, by sa mali chrániť. Je preto potrebné stanoviť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, ktorými sa zabezpečí, že biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy získajú stimuly, len ak je zaručené, že poľnohospodárska surovina nepochádza z biologicky rozmanitých oblastí, alebo v prípade oblastí vymedzených na účely ochrany prírody či ochrany vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov, ak príslušný orgán preukáže, že produkcia poľnohospodárskej suroviny nenarúša takéto účely.

| (97) | V súlade s kritériami udržateľnosti by sa lesy mali považovať za biologicky rozmanité, ak ide o pralesy v súlade s vymedzením, ktoré používa Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) v hodnotení celosvetových lesných zdrojov, alebo ak sú chránené vnútroštátnym právom týkajúcim sa ochrany prírody. Oblasti, v ktorých dochádza k zberu lesných produktov iných ako drevo, by sa mali považovať za biologicky rozmanité za predpokladu, že vplyv ľudskej činnosti v nich je malý. Iné druhy lesov vymedzené FAO, ako napríklad pozmenené prirodzené lesy, poloprirodzené lesy a lesná výsadba, by sa nemali považovať za pralesy. Vzhľadom na vysokú biologickú rozmanitosť určitých trávnych porastov v miernom i tropickom pásme vrátane biologicky vysoko rozmanitých saván, stepí, krovinatých oblastí a prérií by sa stimuly stanovené v tejto smernici nemali vzťahovať na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskych surovín pochádzajúcich z týchto pôd. S cieľom stanoviť vhodné kritériá pre vymedzenie trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými údajmi a relevantnými medzinárodnými normami by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. |
| --- | --- |

(97)

V súlade s kritériami udržateľnosti by sa lesy mali považovať za biologicky rozmanité, ak ide o pralesy v súlade s vymedzením, ktoré používa Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) v hodnotení celosvetových lesných zdrojov, alebo ak sú chránené vnútroštátnym právom týkajúcim sa ochrany prírody. Oblasti, v ktorých dochádza k zberu lesných produktov iných ako drevo, by sa mali považovať za biologicky rozmanité za predpokladu, že vplyv ľudskej činnosti v nich je malý. Iné druhy lesov vymedzené FAO, ako napríklad pozmenené prirodzené lesy, poloprirodzené lesy a lesná výsadba, by sa nemali považovať za pralesy. Vzhľadom na vysokú biologickú rozmanitosť určitých trávnych porastov v miernom i tropickom pásme vrátane biologicky vysoko rozmanitých saván, stepí, krovinatých oblastí a prérií by sa stimuly stanovené v tejto smernici nemali vzťahovať na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskych surovín pochádzajúcich z týchto pôd. S cieľom stanoviť vhodné kritériá pre vymedzenie trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými údajmi a relevantnými medzinárodnými normami by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci.

| (98) | Využitie pôdy by sa nemalo meniť na výrobu poľnohospodárskych surovín pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ak by jej úbytok zásob uhlíka v dôsledku premeny nemohol byť v rámci primeraného obdobia a pri zohľadnení naliehavosti riešenia zmeny klímy kompenzovaný úsporami emisií skleníkových plynov z výroby a používania biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. To by zabránilo zbytočnému a náročnému výskumu zo strany hospodárskych subjektov a premena pôdy s vysokými zásobami uhlíka sa ukáže ako nespôsobilá na produkciu poľnohospodárskych surovín na výrobu biopalív biokvapalín a palív z biomasy. Zoznamy celosvetových zásob uhlíka naznačujú, že do tejto kategórie by mali patriť mokrade a súvisle zalesnené oblasti s pokryvom koruny viac ako 30 %. |
| --- | --- |

(98)

Využitie pôdy by sa nemalo meniť na výrobu poľnohospodárskych surovín pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ak by jej úbytok zásob uhlíka v dôsledku premeny nemohol byť v rámci primeraného obdobia a pri zohľadnení naliehavosti riešenia zmeny klímy kompenzovaný úsporami emisií skleníkových plynov z výroby a používania biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. To by zabránilo zbytočnému a náročnému výskumu zo strany hospodárskych subjektov a premena pôdy s vysokými zásobami uhlíka sa ukáže ako nespôsobilá na produkciu poľnohospodárskych surovín na výrobu biopalív biokvapalín a palív z biomasy. Zoznamy celosvetových zásob uhlíka naznačujú, že do tejto kategórie by mali patriť mokrade a súvisle zalesnené oblasti s pokryvom koruny viac ako 30 %.

| (99) | V rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky by mali poľnohospodári z Únie usilujúci sa o získanie priamej podpory spĺňať komplexný súbor environmentálnych požiadaviek. Splnenie týchto požiadaviek sa dá najúčinnejšie overiť v rámci poľnohospodárskej politiky. Začlenenie týchto požiadaviek do systému udržateľnosti nie je vhodné, pretože v rámci kritérií udržateľnosti pre bioenergiu by sa mali stanoviť pravidlá, ktoré sú objektívne a uplatňujú sa na celom svete. Overovanie splnenia požiadaviek podľa tejto smernice by tiež mohlo spôsobiť zbytočné administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

(99)

V rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky by mali poľnohospodári z Únie usilujúci sa o získanie priamej podpory spĺňať komplexný súbor environmentálnych požiadaviek. Splnenie týchto požiadaviek sa dá najúčinnejšie overiť v rámci poľnohospodárskej politiky. Začlenenie týchto požiadaviek do systému udržateľnosti nie je vhodné, pretože v rámci kritérií udržateľnosti pre bioenergiu by sa mali stanoviť pravidlá, ktoré sú objektívne a uplatňujú sa na celom svete. Overovanie splnenia požiadaviek podľa tejto smernice by tiež mohlo spôsobiť zbytočné administratívne zaťaženie.

| (100) | Poľnohospodárska surovina na výrobu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy by sa mala vyrábať postupmi, ktoré sú v súlade s ochranou kvality pôdy a pôdneho organického uhlíka. Monitorovacie systémy prevádzkovateľov alebo vnútroštátnych orgánov by preto mali zahŕňať aj kvalitu pôdy a uhlík v pôde. |
| --- | --- |

(100)

Poľnohospodárska surovina na výrobu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy by sa mala vyrábať postupmi, ktoré sú v súlade s ochranou kvality pôdy a pôdneho organického uhlíka. Monitorovacie systémy prevádzkovateľov alebo vnútroštátnych orgánov by preto mali zahŕňať aj kvalitu pôdy a uhlík v pôde.

| (101) | V prípade palív z biomasy používaných v odvetví výroby elektriny a v odvetví vykurovania a chladenia je vhodné zaviesť celoúnijné kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, aby sa naďalej zabezpečovali vysoké úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s alternatívami využívajúcimi fosílne palivá, s cieľom zabrániť neúmyselnému vplyvu na udržateľnosť a podporovať vnútorný trh. Najvzdialenejšie regióny by mali mať možnosť využiť potenciál svojich zdrojov na zvýšenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov a svojej energetickej nezávislosti. |
| --- | --- |

(101)

V prípade palív z biomasy používaných v odvetví výroby elektriny a v odvetví vykurovania a chladenia je vhodné zaviesť celoúnijné kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, aby sa naďalej zabezpečovali vysoké úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s alternatívami využívajúcimi fosílne palivá, s cieľom zabrániť neúmyselnému vplyvu na udržateľnosť a podporovať vnútorný trh. Najvzdialenejšie regióny by mali mať možnosť využiť potenciál svojich zdrojov na zvýšenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov a svojej energetickej nezávislosti.

| (102) | S cieľom zabezpečiť, že napriek rastúcemu dopytu po lesnej biomase sa zber a ťažba v lesoch uskutočňujú udržateľným spôsobom, pričom je zaistená ich obnova, že sa osobitná pozornosť venuje oblastiam výslovne určeným na ochranu biologickej rozmanitosti, krajiny a osobitných prírodných prvkov, že sa zachovávajú zdroje biologickej rozmanitosti a sledujú sa zásoby uhlíka, musí drevná surovina pochádzať len z lesov, v ktorých zber a ťažba prebiehajú v súlade so zásadami udržateľného obhospodarovania lesov vypracovanými na základe medzinárodných lesníckych procesov ako je Forest Europe a vykonávanými prostredníctvom vnútroštátneho práva alebo najlepších postupov riadenia na úrovni zdrojovej oblasti. Prevádzkovatelia by mali prijať vhodné kroky na minimalizáciu rizika neudržateľného využívania lesnej biomasy na výrobu bioenergie. Na tento účel by hospodárske subjekty mali zaviesť prístup založený na riziku. V tejto súvislosti je vhodné, aby Komisia po konzultácii s výborom pre udržateľnosť biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vypracovala prostredníctvom vykonávacích aktov prevádzkové usmernenia o overovaní súladu s prístupom založeným na riziku. |
| --- | --- |

(102)

S cieľom zabezpečiť, že napriek rastúcemu dopytu po lesnej biomase sa zber a ťažba v lesoch uskutočňujú udržateľným spôsobom, pričom je zaistená ich obnova, že sa osobitná pozornosť venuje oblastiam výslovne určeným na ochranu biologickej rozmanitosti, krajiny a osobitných prírodných prvkov, že sa zachovávajú zdroje biologickej rozmanitosti a sledujú sa zásoby uhlíka, musí drevná surovina pochádzať len z lesov, v ktorých zber a ťažba prebiehajú v súlade so zásadami udržateľného obhospodarovania lesov vypracovanými na základe medzinárodných lesníckych procesov ako je Forest Europe a vykonávanými prostredníctvom vnútroštátneho práva alebo najlepších postupov riadenia na úrovni zdrojovej oblasti. Prevádzkovatelia by mali prijať vhodné kroky na minimalizáciu rizika neudržateľného využívania lesnej biomasy na výrobu bioenergie. Na tento účel by hospodárske subjekty mali zaviesť prístup založený na riziku. V tejto súvislosti je vhodné, aby Komisia po konzultácii s výborom pre udržateľnosť biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vypracovala prostredníctvom vykonávacích aktov prevádzkové usmernenia o overovaní súladu s prístupom založeným na riziku.

| (103) | Objem zberu a ťažby na energetické účely sa zvýšil a očakáva sa, že bude naďalej rásť, čo povedie k vyššiemu objemu dovozu surovín z tretích krajín, ako aj k zvýšeniu produkcie týchto surovín v rámci Únie. Malo by sa zabezpečiť, aby boli zber a ťažba udržateľné. |
| --- | --- |

(103)

Objem zberu a ťažby na energetické účely sa zvýšil a očakáva sa, že bude naďalej rásť, čo povedie k vyššiemu objemu dovozu surovín z tretích krajín, ako aj k zvýšeniu produkcie týchto surovín v rámci Únie. Malo by sa zabezpečiť, aby boli zber a ťažba udržateľné.

| (104) | S cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie by sa kritériá Únie týkajúce sa udržateľnosť a úspory emisií skleníkových plynov mali vzťahovať iba na elektrinu a teplo z palív z biomasy vyrobené v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom najmenej 20 MW. |
| --- | --- |

(104)

S cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie by sa kritériá Únie týkajúce sa udržateľnosť a úspory emisií skleníkových plynov mali vzťahovať iba na elektrinu a teplo z palív z biomasy vyrobené v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom najmenej 20 MW.

| (105) | Palivá z biomasy by sa mali efektívne pretransformovať na elektrinu a teplo s cieľom maximalizovať energetickú bezpečnosť a úspory emisií skleníkových plynov, ako aj obmedziť emisie látok znečisťujúcich ovzdušie a znížiť tlak na obmedzené zdroje biomasy. |
| --- | --- |

(105)

Palivá z biomasy by sa mali efektívne pretransformovať na elektrinu a teplo s cieľom maximalizovať energetickú bezpečnosť a úspory emisií skleníkových plynov, ako aj obmedziť emisie látok znečisťujúcich ovzdušie a znížiť tlak na obmedzené zdroje biomasy.

| (106) | Minimálny prah úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a bioplyn pre dopravu vyrábané v nových zariadeniach by sa mal zvýšiť s cieľom zlepšiť ich celkovú bilanciu týkajúcu sa skleníkových plynov a odrádzať od ďalších investícií do zariadení s nízkou výkonnosťou z hľadiska úspor emisií skleníkových plynov. Uvedené zvýšenie poskytne záruky pre investície do kapacity na výrobu biopalív, biokvapalín a bioplynu pre dopravu. |
| --- | --- |

(106)

Minimálny prah úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a bioplyn pre dopravu vyrábané v nových zariadeniach by sa mal zvýšiť s cieľom zlepšiť ich celkovú bilanciu týkajúcu sa skleníkových plynov a odrádzať od ďalších investícií do zariadení s nízkou výkonnosťou z hľadiska úspor emisií skleníkových plynov. Uvedené zvýšenie poskytne záruky pre investície do kapacity na výrobu biopalív, biokvapalín a bioplynu pre dopravu.

| (107) | Na základe skúseností s praktickým vykonávaním kritérií Únie týkajúcich sa udržateľnosti je vhodné posilniť úlohu dobrovoľných medzinárodných a vnútroštátnych certifikačných schém dodržiavania kritérií udržateľnosti harmonizovaným spôsobom. |
| --- | --- |

(107)

Na základe skúseností s praktickým vykonávaním kritérií Únie týkajúcich sa udržateľnosti je vhodné posilniť úlohu dobrovoľných medzinárodných a vnútroštátnych certifikačných schém dodržiavania kritérií udržateľnosti harmonizovaným spôsobom.

| (108) | Je v záujme Únie podporovať rozvoj dobrovoľných medzinárodných alebo vnútroštátnych schém, ktorými sa stanovujú normy pre výrobu udržateľných biopalív, biokvapalín a palív z biomasy a ktorými sa osvedčuje, že výroba biopalív, biokvapalín a palív z biomasy spĺňa tieto normy. Z tohto dôvodu by sa mali zaviesť také ustanovenia, aby schémy boli uznané ako schémy poskytujúce spoľahlivé dôkazy a údaje v prípade, že spĺňajú primerané štandardy spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu. S cieľom zabezpečiť, aby bol súlad s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov overený rozhodným a harmonizovaným spôsobom, a najmä v záujme zabránenia podvodom, by Komisia mala byť splnomocnená prijať podrobné vykonávacie pravidlá vrátane primeraných štandardov spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu, ktoré sa budú uplatňovať dobrovoľnými schémami. |
| --- | --- |

(108)

Je v záujme Únie podporovať rozvoj dobrovoľných medzinárodných alebo vnútroštátnych schém, ktorými sa stanovujú normy pre výrobu udržateľných biopalív, biokvapalín a palív z biomasy a ktorými sa osvedčuje, že výroba biopalív, biokvapalín a palív z biomasy spĺňa tieto normy. Z tohto dôvodu by sa mali zaviesť také ustanovenia, aby schémy boli uznané ako schémy poskytujúce spoľahlivé dôkazy a údaje v prípade, že spĺňajú primerané štandardy spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu. S cieľom zabezpečiť, aby bol súlad s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov overený rozhodným a harmonizovaným spôsobom, a najmä v záujme zabránenia podvodom, by Komisia mala byť splnomocnená prijať podrobné vykonávacie pravidlá vrátane primeraných štandardov spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu, ktoré sa budú uplatňovať dobrovoľnými schémami.

| (109) | Pokiaľ ide o biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, dobrovoľné schémy zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu pri poskytovaní dôkazov o dodržiavaní požiadaviek týkajúcich sa kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov. Preto je vhodné, aby Komisia v prípade dobrovoľných schém vrátane tých, ktoré už uznala, vyžadovala podávanie pravidelných správ o ich činnosti. Takéto správy by sa mali zverejniť, aby sa zvýšila transparentnosť a zlepšil dohľad zo strany Komisie. Okrem toho by takéto podávanie správ Komisii poskytlo potrebné informácie na to, aby informovala o fungovaní dobrovoľných schém s cieľom identifikovať najlepšie postupy a prípadne predložiť návrh na ďalšiu podporu takýchto najlepších postupov. |
| --- | --- |

(109)

Pokiaľ ide o biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, dobrovoľné schémy zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu pri poskytovaní dôkazov o dodržiavaní požiadaviek týkajúcich sa kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov. Preto je vhodné, aby Komisia v prípade dobrovoľných schém vrátane tých, ktoré už uznala, vyžadovala podávanie pravidelných správ o ich činnosti. Takéto správy by sa mali zverejniť, aby sa zvýšila transparentnosť a zlepšil dohľad zo strany Komisie. Okrem toho by takéto podávanie správ Komisii poskytlo potrebné informácie na to, aby informovala o fungovaní dobrovoľných schém s cieľom identifikovať najlepšie postupy a prípadne predložiť návrh na ďalšiu podporu takýchto najlepších postupov.

| (110) | Na uľahčenie fungovania vnútorného trhu by sa dôkazy týkajúce sa kritérií udržateľnosti a emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktoré sa získali v súlade so schémou, ktorú uznala Komisia, mali akceptovať vo všetkých členských štátoch. Členské štáty by mali prispievať k zabezpečeniu správneho vykonávania zásad certifikácie dobrovoľných schém prostredníctvom dohľadu nad činnosťou certifikačných orgánov, ktoré sú akreditované vnútroštátnym akreditačným orgánom a informovaním dobrovoľných schém o relevantných pripomienkach. |
| --- | --- |

(110)

Na uľahčenie fungovania vnútorného trhu by sa dôkazy týkajúce sa kritérií udržateľnosti a emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktoré sa získali v súlade so schémou, ktorú uznala Komisia, mali akceptovať vo všetkých členských štátoch. Členské štáty by mali prispievať k zabezpečeniu správneho vykonávania zásad certifikácie dobrovoľných schém prostredníctvom dohľadu nad činnosťou certifikačných orgánov, ktoré sú akreditované vnútroštátnym akreditačným orgánom a informovaním dobrovoľných schém o relevantných pripomienkach.

| (111) | Aby sa predišlo neúmernému administratívnemu zaťaženiu, mal by sa stanoviť zoznam určených hodnôt pre bežné reťazce výroby biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, ktorý by sa mal aktualizovať a rozšíriť, keď budú k dispozícii ďalšie spoľahlivé údaje. Hospodárske subjekty by mali mať vždy nárok uplatniť si úroveň úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy stanovenú v uvedenom zozname. Ak je určená hodnota úspor emisií skleníkových plynov pri určitom reťazci výroby nižšia ako požadovaná minimálna úroveň úspor emisií skleníkových plynov, od výrobcov, ktorí chcú preukázať súlad s uvedenou minimálnou úrovňou, by sa malo požadovať, aby preukázali, že skutočné emisie skleníkových plynov z ich výrobného procesu sú nižšie ako tie, ktoré boli predpokladané pri výpočte určených hodnôt. |
| --- | --- |

(111)

Aby sa predišlo neúmernému administratívnemu zaťaženiu, mal by sa stanoviť zoznam určených hodnôt pre bežné reťazce výroby biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, ktorý by sa mal aktualizovať a rozšíriť, keď budú k dispozícii ďalšie spoľahlivé údaje. Hospodárske subjekty by mali mať vždy nárok uplatniť si úroveň úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy stanovenú v uvedenom zozname. Ak je určená hodnota úspor emisií skleníkových plynov pri určitom reťazci výroby nižšia ako požadovaná minimálna úroveň úspor emisií skleníkových plynov, od výrobcov, ktorí chcú preukázať súlad s uvedenou minimálnou úrovňou, by sa malo požadovať, aby preukázali, že skutočné emisie skleníkových plynov z ich výrobného procesu sú nižšie ako tie, ktoré boli predpokladané pri výpočte určených hodnôt.

| (112) | Je nevyhnutné stanoviť jasné pravidlá na výpočet úspor emisií skleníkových plynov z biopalív, biokvapalín, palív z biomasy a z ich porovnateľných fosílnych palív, založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách. |
| --- | --- |

(112)

Je nevyhnutné stanoviť jasné pravidlá na výpočet úspor emisií skleníkových plynov z biopalív, biokvapalín, palív z biomasy a z ich porovnateľných fosílnych palív, založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách.

| (113) | V súlade so súčasnými technickými a vedeckými poznatkami by metodika započítavania emisií skleníkových plynov mala zohľadňovať transformáciu pevných a plynných palív z biomasy na koncovú energiu s cieľom dosiahnuť súlad s výpočtom energie z obnoviteľných zdrojov na účely započítavania do cieľa Únie stanoveného v tejto smernici. Pridelenie emisií skleníkových plynov vedľajším produktom, na rozdiel od odpadu a zvyškov, by sa tiež malo prehodnotiť v prípadoch, keď výroba elektriny alebo tepla a chladu prebieha v zariadeniach kombinovanej výroby alebo v multigeneračných zariadeniach. |
| --- | --- |

(113)

V súlade so súčasnými technickými a vedeckými poznatkami by metodika započítavania emisií skleníkových plynov mala zohľadňovať transformáciu pevných a plynných palív z biomasy na koncovú energiu s cieľom dosiahnuť súlad s výpočtom energie z obnoviteľných zdrojov na účely započítavania do cieľa Únie stanoveného v tejto smernici. Pridelenie emisií skleníkových plynov vedľajším produktom, na rozdiel od odpadu a zvyškov, by sa tiež malo prehodnotiť v prípadoch, keď výroba elektriny alebo tepla a chladu prebieha v zariadeniach kombinovanej výroby alebo v multigeneračných zariadeniach.

| (114) | Ak sa využívanie pôdy s vysokými zásobami uhlíka v pôde alebo vo vegetácii premení na pestovanie surovín na výrobu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, istá časť uloženého uhlíka sa uvoľní do atmosféry, čo povedie k tvorbe oxidu uhličitého (CO2). Výsledný negatívny vplyv na emisie skleníkových plynov v niektorých prípadoch výrazne zníži pozitívny vplyv biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy na emisie skleníkových plynov. Do výpočtov úspor emisií skleníkových plynov pre konkrétne biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy by sa preto mali započítať aj celkové zmeny množstva uhlíka spôsobené takouto premenou. Je dôležité zaručiť, aby výpočet úspor emisií skleníkových plynov zohľadňoval celkové zmeny množstva uhlíka spôsobené používaním biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. |
| --- | --- |

(114)

Ak sa využívanie pôdy s vysokými zásobami uhlíka v pôde alebo vo vegetácii premení na pestovanie surovín na výrobu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, istá časť uloženého uhlíka sa uvoľní do atmosféry, čo povedie k tvorbe oxidu uhličitého (CO2). Výsledný negatívny vplyv na emisie skleníkových plynov v niektorých prípadoch výrazne zníži pozitívny vplyv biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy na emisie skleníkových plynov. Do výpočtov úspor emisií skleníkových plynov pre konkrétne biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy by sa preto mali započítať aj celkové zmeny množstva uhlíka spôsobené takouto premenou. Je dôležité zaručiť, aby výpočet úspor emisií skleníkových plynov zohľadňoval celkové zmeny množstva uhlíka spôsobené používaním biopalív, biokvapalín a palív z biomasy.

| (115) | Pri výpočte vplyvu na emisie skleníkových plynov z premeny využívania pôdy by hospodárske subjekty mali mať možnosť použiť skutočné hodnoty zásob uhlíka spojených s referenčným využívaním pôdy a s využívaním pôdy po premene. Tiež by mali mať možnosť použiť štandardné hodnoty. Metodika Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change - ďalej len „IPCC“) je vhodným základom pre tieto štandardné hodnoty. Táto práca v súčasnosti nie je vyjadrená vo forme, ktorú by hospodárske subjekty mohli okamžite požiť. Komisia by preto mala zrevidovať svoje usmernenia z 10. júna 2010 pre výpočet zásob uhlíka v pôde na účely pravidiel výpočtu vplyvu biopalív, biokvapalín a ich porovnateľných fosílnych palív na množstvo skleníkových plynov, ktoré sú uvedené v prílohe k tejto smernici, a zároveň zabezpečiť súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (16). |
| --- | --- |

(115)

Pri výpočte vplyvu na emisie skleníkových plynov z premeny využívania pôdy by hospodárske subjekty mali mať možnosť použiť skutočné hodnoty zásob uhlíka spojených s referenčným využívaním pôdy a s využívaním pôdy po premene. Tiež by mali mať možnosť použiť štandardné hodnoty. Metodika Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change - ďalej len „IPCC“) je vhodným základom pre tieto štandardné hodnoty. Táto práca v súčasnosti nie je vyjadrená vo forme, ktorú by hospodárske subjekty mohli okamžite požiť. Komisia by preto mala zrevidovať svoje usmernenia z 10. júna 2010 pre výpočet zásob uhlíka v pôde na účely pravidiel výpočtu vplyvu biopalív, biokvapalín a ich porovnateľných fosílnych palív na množstvo skleníkových plynov, ktoré sú uvedené v prílohe k tejto smernici, a zároveň zabezpečiť súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (16).

| (116) | Pri výpočte emisií skleníkových plynov by sa mali brať do úvahy aj vedľajšie produkty z výroby a používania palív. Substitučná metóda je vhodná na účely analýzy politiky, ale nie na reguláciu jednotlivých hospodárskych subjektov a jednotlivých dodávok palív v doprave. Na tieto účely je najvhodnejšia metóda prideľovania energie, pretože sa jednoducho používa, dá sa predvídať v čase, minimalizuje kontraproduktívne stimuly a poskytuje výsledky, ktoré sú všeobecne porovnateľné s výsledkami, ktoré poskytuje substitučná metóda. Na účely analýzy politiky by Komisia vo svojich správach mala tiež uvádzať výsledky získané pomocou substitučnej metódy. |
| --- | --- |

(116)

Pri výpočte emisií skleníkových plynov by sa mali brať do úvahy aj vedľajšie produkty z výroby a používania palív. Substitučná metóda je vhodná na účely analýzy politiky, ale nie na reguláciu jednotlivých hospodárskych subjektov a jednotlivých dodávok palív v doprave. Na tieto účely je najvhodnejšia metóda prideľovania energie, pretože sa jednoducho používa, dá sa predvídať v čase, minimalizuje kontraproduktívne stimuly a poskytuje výsledky, ktoré sú všeobecne porovnateľné s výsledkami, ktoré poskytuje substitučná metóda. Na účely analýzy politiky by Komisia vo svojich správach mala tiež uvádzať výsledky získané pomocou substitučnej metódy.

| (117) | Vedľajšie produkty sa odlišujú od zvyškov a poľnohospodárskych zvyškov, keďže sú primárnym cieľom výrobného procesu. Je preto vhodné objasniť, že zvyšky z poľnohospodárskych plodín sú zvyšky, a nie vedľajšie produkty. Toto nemá vplyv na existujúcu metodiku, ale objasňuje existujúce ustanovenia. |
| --- | --- |

(117)

Vedľajšie produkty sa odlišujú od zvyškov a poľnohospodárskych zvyškov, keďže sú primárnym cieľom výrobného procesu. Je preto vhodné objasniť, že zvyšky z poľnohospodárskych plodín sú zvyšky, a nie vedľajšie produkty. Toto nemá vplyv na existujúcu metodiku, ale objasňuje existujúce ustanovenia.

| (118) | Vybraná metóda, ktorá využíva prideľovanie energie ako pravidlo rozdeľovania emisií skleníkových plynov medzi vedľajšie produkty funguje dobre a mala by sa zachovať. Je vhodné zosúladiť metodiku výpočtu emisií skleníkových plynov z využívania kombinovaného tepla a elektriny v prípade, že kombinované teplo a elektrina sa používa pri spracovaní biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s metodikou uplatňovanou na kombinované teplo a elektrinu ako jeho koncové použitie. |
| --- | --- |

(118)

Vybraná metóda, ktorá využíva prideľovanie energie ako pravidlo rozdeľovania emisií skleníkových plynov medzi vedľajšie produkty funguje dobre a mala by sa zachovať. Je vhodné zosúladiť metodiku výpočtu emisií skleníkových plynov z využívania kombinovaného tepla a elektriny v prípade, že kombinované teplo a elektrina sa používa pri spracovaní biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s metodikou uplatňovanou na kombinované teplo a elektrinu ako jeho koncové použitie.

| (119) | Táto metodika zohľadňuje znížené emisie skleníkových plynov pochádzajúce z používania kombinovanej výroby elektriny a tepla v porovnaní s využívaním zariadení zameraných na výrobu elektriny alebo výlučne na výrobu tepla tým, že berie do úvahy užitočnosť tepla v porovnaní s elektrinou, a užitočnosť tepla pri rôznych teplotách. Z toho vyplýva, že vyššia teplota by mala niesť väčšiu časť celkových emisií skleníkových plynov ako teplo pri nízkej teplote v prípade, že teplo sa vyrába s elektrinou. Táto metodika zohľadňuje celý reťazec ku koncovej energii vrátane premeny na teplo alebo elektrinu. |
| --- | --- |

(119)

Táto metodika zohľadňuje znížené emisie skleníkových plynov pochádzajúce z používania kombinovanej výroby elektriny a tepla v porovnaní s využívaním zariadení zameraných na výrobu elektriny alebo výlučne na výrobu tepla tým, že berie do úvahy užitočnosť tepla v porovnaní s elektrinou, a užitočnosť tepla pri rôznych teplotách. Z toho vyplýva, že vyššia teplota by mala niesť väčšiu časť celkových emisií skleníkových plynov ako teplo pri nízkej teplote v prípade, že teplo sa vyrába s elektrinou. Táto metodika zohľadňuje celý reťazec ku koncovej energii vrátane premeny na teplo alebo elektrinu.

| (120) | Údaje využívané pri výpočte určených hodnôt by sa mali získavať z nezávislých vedeckých odborných zdrojov a aktualizovať v súlade s pokrokom práce týchto zdrojov. Komisia by mala podnecovať tieto zdroje, aby pri aktualizácii svojej práce venovali pozornosť emisiám z pestovania plodín, vplyvom regionálnych a klimatických podmienok, vplyvu pestovania s využitím metód udržateľného a ekologického poľnohospodárstva, ako aj vedeckým prínosom výrobcov z Únie a z tretích krajín a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(120)

Údaje využívané pri výpočte určených hodnôt by sa mali získavať z nezávislých vedeckých odborných zdrojov a aktualizovať v súlade s pokrokom práce týchto zdrojov. Komisia by mala podnecovať tieto zdroje, aby pri aktualizácii svojej práce venovali pozornosť emisiám z pestovania plodín, vplyvom regionálnych a klimatických podmienok, vplyvu pestovania s využitím metód udržateľného a ekologického poľnohospodárstva, ako aj vedeckým prínosom výrobcov z Únie a z tretích krajín a občianskej spoločnosti.

| (121) | Vo svete narastá dopyt po poľnohospodárskych komoditách. Časť tohto zvýšeného dopytu sa pravdepodobne pokryje zväčšením rozlohy poľnohospodárskej pôdy. Obnovenie pôdy, ktorá bola vážne znehodnotená a ktorú preto nemožno inak využívať na poľnohospodárske účely, je jedným zo spôsobov, ako zväčšiť rozlohu pôdy, ktorá je k dispozícii na pestovanie. Systém udržateľnosti by mal presadzovať využívanie takejto obnovenej pôdy, pretože využívanie biopalív, biokvapalín a palív z biomasy prispeje k rastu dopytu po poľnohospodárskych komoditách. |
| --- | --- |

(121)

Vo svete narastá dopyt po poľnohospodárskych komoditách. Časť tohto zvýšeného dopytu sa pravdepodobne pokryje zväčšením rozlohy poľnohospodárskej pôdy. Obnovenie pôdy, ktorá bola vážne znehodnotená a ktorú preto nemožno inak využívať na poľnohospodárske účely, je jedným zo spôsobov, ako zväčšiť rozlohu pôdy, ktorá je k dispozícii na pestovanie. Systém udržateľnosti by mal presadzovať využívanie takejto obnovenej pôdy, pretože využívanie biopalív, biokvapalín a palív z biomasy prispeje k rastu dopytu po poľnohospodárskych komoditách.

| (122) | V snahe zabezpečiť harmonizované uplatňovanie metodiky výpočtu emisií skleníkových plynov a súlad s najnovšími vedeckými poznatkami by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci s cieľom prispôsobovať metodické zásady a hodnoty potrebné na posúdenie toho, či sú splnené kritériá úspor emisií skleníkových plynov, a posúdiť, či správy predložené členskými štátmi a tretími krajinami obsahujú presné údaje o emisiách z pestovania surovín. |
| --- | --- |

(122)

V snahe zabezpečiť harmonizované uplatňovanie metodiky výpočtu emisií skleníkových plynov a súlad s najnovšími vedeckými poznatkami by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci s cieľom prispôsobovať metodické zásady a hodnoty potrebné na posúdenie toho, či sú splnené kritériá úspor emisií skleníkových plynov, a posúdiť, či správy predložené členskými štátmi a tretími krajinami obsahujú presné údaje o emisiách z pestovania surovín.

| (123) | Európske plynárenské siete sú čoraz integrovanejšie. Podpora výroby a používania biometánu, jeho dodávanie do siete zemného plynu a cezhraničný obchod s ním vytvára potrebu zabezpečiť riadne započítavanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj predchádzanie zdvojenému stimulovaniu zo systémov podpory v rôznych členských štátoch. K riešeniu týchto otázok majú prispieť systém hmotnostnej bilancie na overovanie udržateľnosti bioenergie a nová databáza Únia. |
| --- | --- |

(123)

Európske plynárenské siete sú čoraz integrovanejšie. Podpora výroby a používania biometánu, jeho dodávanie do siete zemného plynu a cezhraničný obchod s ním vytvára potrebu zabezpečiť riadne započítavanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj predchádzanie zdvojenému stimulovaniu zo systémov podpory v rôznych členských štátoch. K riešeniu týchto otázok majú prispieť systém hmotnostnej bilancie na overovanie udržateľnosti bioenergie a nová databáza Únia.

| (124) | Dosiahnutie cieľov tejto smernice si vyžaduje, aby Únia a členské štáty venovali značné finančné prostriedky na výskum a vývoj technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Najmä Európsky inovačný a technologický inštitút by mal považovať výskum a vývoj technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov za dôležitú prioritu. |
| --- | --- |

(124)

Dosiahnutie cieľov tejto smernice si vyžaduje, aby Únia a členské štáty venovali značné finančné prostriedky na výskum a vývoj technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Najmä Európsky inovačný a technologický inštitút by mal považovať výskum a vývoj technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov za dôležitú prioritu.

| (125) | Vykonávanie tejto smernice by v relevantných prípadoch malo odrážať Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovaní a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, najmä tak, ako sa vykonávajú prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES (17). |
| --- | --- |

(125)

Vykonávanie tejto smernice by v relevantných prípadoch malo odrážať Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovaní a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, najmä tak, ako sa vykonávajú prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES (17).

| (126) | S cieľom zmeniť alebo doplniť nepodstatné prvky tejto smernice by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o stanovenie metodiky výpočtu množstva energie z obnoviteľných zdrojov používaného na chladenie a diaľkové chladenie a zmenu metodiky výpočtu energie z tepelných čerpadiel; zriadenie platformy URDP a stanovenie podmienok finalizácie transakcií štatistického prenosu medzi členskými štátmi prostredníctvom platformy URDP; stanovenie primeraných minimálnych prahových hodnôt úspor emisií skleníkových plynov v prípade fosílnych palív vyrobených z odpadu; prijatie a prípadnú zmenu kritérií pre certifikáciu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy a pre určovanie surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, pri ktorých je pozorované významné rozšírenie výroby na pôdu s vysokými zásobami uhlíka a postupné znižovanie ich príspevku k cieľom stanoveným v tejto smernici; prispôsobovanie energetického obsahu palív v doprave vedeckému a technickému pokroku; zriadenie metodiky Únie na stanovenie pravidiel pre hospodárske subjekty pri plnení požiadaviek na to, aby sa elektrina mohla započítať ako plne z obnoviteľných zdrojov, ak sa používa pri výrobe kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo ak sa čerpá zo siete; špecifikáciu metodiky na určenie podielu biopalív a bioplynu pre dopravu z biomasy, ktoré sa spracúvajú s fosílnymi palivami spoločným procesom, a metodiky na posudzovanie úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu s cieľom zabezpečiť, aby sa kredity z úspor emisií skleníkových plynov udelili iba raz; zmenu doplnením, ale nie vyňatím, zoznamov surovín na výrobu pokročilých biopalív a iných biopalív a bioplynu; a doplnenie alebo zmenu pravidiel výpočtu vplyvu biopalív, biokvapalín a porovnateľných fosílnych palív na množstvo emisií skleníkových plynov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (18). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(126)

S cieľom zmeniť alebo doplniť nepodstatné prvky tejto smernice by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o stanovenie metodiky výpočtu množstva energie z obnoviteľných zdrojov používaného na chladenie a diaľkové chladenie a zmenu metodiky výpočtu energie z tepelných čerpadiel; zriadenie platformy URDP a stanovenie podmienok finalizácie transakcií štatistického prenosu medzi členskými štátmi prostredníctvom platformy URDP; stanovenie primeraných minimálnych prahových hodnôt úspor emisií skleníkových plynov v prípade fosílnych palív vyrobených z odpadu; prijatie a prípadnú zmenu kritérií pre certifikáciu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy a pre určovanie surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, pri ktorých je pozorované významné rozšírenie výroby na pôdu s vysokými zásobami uhlíka a postupné znižovanie ich príspevku k cieľom stanoveným v tejto smernici; prispôsobovanie energetického obsahu palív v doprave vedeckému a technickému pokroku; zriadenie metodiky Únie na stanovenie pravidiel pre hospodárske subjekty pri plnení požiadaviek na to, aby sa elektrina mohla započítať ako plne z obnoviteľných zdrojov, ak sa používa pri výrobe kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo ak sa čerpá zo siete; špecifikáciu metodiky na určenie podielu biopalív a bioplynu pre dopravu z biomasy, ktoré sa spracúvajú s fosílnymi palivami spoločným procesom, a metodiky na posudzovanie úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu s cieľom zabezpečiť, aby sa kredity z úspor emisií skleníkových plynov udelili iba raz; zmenu doplnením, ale nie vyňatím, zoznamov surovín na výrobu pokročilých biopalív a iných biopalív a bioplynu; a doplnenie alebo zmenu pravidiel výpočtu vplyvu biopalív, biokvapalín a porovnateľných fosílnych palív na množstvo emisií skleníkových plynov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (18). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (127) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (19). |
| --- | --- |

(127)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (19).

| (128) | Keďže cieľ tejto smernice, a to dosiahnutie aspoň 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov rozsahu činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(128)

Keďže cieľ tejto smernice, a to dosiahnutie aspoň 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov rozsahu činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (129) | V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (20) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. S ohľadom na túto smernicu zákonodarca považuje postúpenie týchto dokumentov za odôvodnené. |
| --- | --- |

(129)

V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (20) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. S ohľadom na túto smernicu zákonodarca považuje postúpenie týchto dokumentov za odôvodnené.

| (130) | Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní so smernicou 2009/28/ES. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z uvedenej smernice. |
| --- | --- |

(130)

Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní so smernicou 2009/28/ES. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z uvedenej smernice.

| (131) | Táto smernica by sa mala uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehoty na transpozíciu smernice Rady 2013/18/EÚ (21) a smernice (EÚ) 2015/1513 do vnútroštátneho práva, |
| --- | --- |

(131)

Táto smernica by sa mala uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehoty na transpozíciu smernice Rady 2013/18/EÚ (21) a smernice (EÚ) 2015/1513 do vnútroštátneho práva,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Predmet úpravy

Touto smernicou sa stanovuje spoločný rámec presadzovania energie z obnoviteľných zdrojov. Stanovuje sa v nej záväzný cieľ Únie pre celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie v roku 2030. Stanovujú sa v nej tiež pravidlá týkajúce sa finančnej podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov, samospotreby takejto elektriny, využívania energie z obnoviteľných zdrojov v odvetviach vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy, regionálnej spolupráce medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami, potvrdení o pôvode, administratívnych postupov a informovania a odbornej prípravy. Touto smernicou sa taktiež stanovujú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňuje príslušné vymedzenie pojmov v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (22).

22

Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a to veterná, slnečná (slnečná tepelná a fotovoltická slnečná) a geotermálna energia, energia z okolia, energia z prílivu, vĺn a iná energia oceánu, vodná energia, biomasa, skládkový plyn, plyn z čističiek odpadových vôd a bioplyn; |
| --- | --- |

1.

„energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a to veterná, slnečná (slnečná tepelná a fotovoltická slnečná) a geotermálna energia, energia z okolia, energia z prílivu, vĺn a iná energia oceánu, vodná energia, biomasa, skládkový plyn, plyn z čističiek odpadových vôd a bioplyn;

| 2. | „energia z okolia“ je prirodzene sa vyskytujúca tepelná energia a energia akumulovaná v prostredí s obmedzenými hranicami, ktorá môže byť uložená v okolitom vzduchu okrem odvetrávaného vzduchu alebo v povrchovej či odpadovej vode; |
| --- | --- |

2.

„energia z okolia“ je prirodzene sa vyskytujúca tepelná energia a energia akumulovaná v prostredí s obmedzenými hranicami, ktorá môže byť uložená v okolitom vzduchu okrem odvetrávaného vzduchu alebo v povrchovej či odpadovej vode;

| 3. | „geotermálna energia“ je energia uložená vo forme tepla pod pevným zemským povrchom; |
| --- | --- |

3.

„geotermálna energia“ je energia uložená vo forme tepla pod pevným zemským povrchom;

| 4. | „hrubá konečná energetická spotreba“ sú energetické komodity dodávané na energetické účely pre priemysel, dopravu, domácnosti, služby vrátane verejných služieb, poľnohospodárstvo, lesné a rybné hospodárstvo, spotreba elektriny a tepla zo strany energetických odvetví, ktoré sa zaoberajú výrobou elektriny, tepla a palív v doprave, a straty elektriny a tepla počas distribúcie a prenosu; |
| --- | --- |

4.

„hrubá konečná energetická spotreba“ sú energetické komodity dodávané na energetické účely pre priemysel, dopravu, domácnosti, služby vrátane verejných služieb, poľnohospodárstvo, lesné a rybné hospodárstvo, spotreba elektriny a tepla zo strany energetických odvetví, ktoré sa zaoberajú výrobou elektriny, tepla a palív v doprave, a straty elektriny a tepla počas distribúcie a prenosu;

| 5. | „systém podpory“ je akýkoľvek nástroj, systém alebo mechanizmus, ktorý uplatňuje členský štát alebo skupina členských štátov a ktorý podporuje využívanie energie z obnoviteľných zdrojov znížením nákladov na túto energiu, zvýšením ceny, za ktorú sa môže predávať, alebo zvýšením nakúpeného objemu takejto energie prostredníctvom povinnosti využívania energie z obnoviteľných zdrojov alebo inak vrátane, ale nie výlučne, investičnej pomoci, oslobodenia od dane alebo zníženia dane, vrátenia dane, systémov podpory povinnosti využívania energie z obnoviteľných zdrojov vrátane systémov využívajúcich „zelené“ certifikáty a systémov priamej podpory cien vrátane výkupných sadzieb a vyplácania pohyblivých alebo pevných prémií; |
| --- | --- |

5.

„systém podpory“ je akýkoľvek nástroj, systém alebo mechanizmus, ktorý uplatňuje členský štát alebo skupina členských štátov a ktorý podporuje využívanie energie z obnoviteľných zdrojov znížením nákladov na túto energiu, zvýšením ceny, za ktorú sa môže predávať, alebo zvýšením nakúpeného objemu takejto energie prostredníctvom povinnosti využívania energie z obnoviteľných zdrojov alebo inak vrátane, ale nie výlučne, investičnej pomoci, oslobodenia od dane alebo zníženia dane, vrátenia dane, systémov podpory povinnosti využívania energie z obnoviteľných zdrojov vrátane systémov využívajúcich „zelené“ certifikáty a systémov priamej podpory cien vrátane výkupných sadzieb a vyplácania pohyblivých alebo pevných prémií;

| 6. | „povinnosť využitia energie z obnoviteľných zdrojov“ je systém podpory, v rámci ktorého sa vyžaduje od výrobcov energie, aby do svojej výroby zahrnuli daný podiel energie z obnoviteľných zdrojov, od dodávateľov energie sa vyžaduje, aby do svojich dodávok zahrnuli daný podiel energie z obnoviteľných zdrojov, alebo od spotrebiteľov energie sa vyžaduje, aby do svojej spotreby zahrnuli daný podiel energie z obnoviteľných zdrojov vrátane systémov, podľa ktorých sa tieto požiadavky môžu splniť prostredníctvom „zelených“ certifikátov; |
| --- | --- |

6.

„povinnosť využitia energie z obnoviteľných zdrojov“ je systém podpory, v rámci ktorého sa vyžaduje od výrobcov energie, aby do svojej výroby zahrnuli daný podiel energie z obnoviteľných zdrojov, od dodávateľov energie sa vyžaduje, aby do svojich dodávok zahrnuli daný podiel energie z obnoviteľných zdrojov, alebo od spotrebiteľov energie sa vyžaduje, aby do svojej spotreby zahrnuli daný podiel energie z obnoviteľných zdrojov vrátane systémov, podľa ktorých sa tieto požiadavky môžu splniť prostredníctvom „zelených“ certifikátov;

| 7. | „finančný nástroj“ je finančný nástroj, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (23); |
| --- | --- |

7.

„finančný nástroj“ je finančný nástroj, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (23);

23

| 8. | „MSP“ je mikropodnik, malý alebo stredný podnik, ako sa vymedzuje v článku 2 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (24); |
| --- | --- |

8.

„MSP“ je mikropodnik, malý alebo stredný podnik, ako sa vymedzuje v článku 2 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (24);

24

| 9. | „odpadové teplo a chlad“ je teplo alebo chlad, ktoré nevyhnutne vzniká ako vedľajší produkt v priemyselných alebo energetických zariadeniach, alebo v terciárnom sektore a ktoré by sa bez prístupu k systému diaľkového vykurovania alebo chladenia nevyužité rozptýlili do ovzdušia alebo vody, ak sa používa alebo bude používať proces kombinovanej výroby, alebo ak použitie tohto procesu nie je možné; |
| --- | --- |

9.

„odpadové teplo a chlad“ je teplo alebo chlad, ktoré nevyhnutne vzniká ako vedľajší produkt v priemyselných alebo energetických zariadeniach, alebo v terciárnom sektore a ktoré by sa bez prístupu k systému diaľkového vykurovania alebo chladenia nevyužité rozptýlili do ovzdušia alebo vody, ak sa používa alebo bude používať proces kombinovanej výroby, alebo ak použitie tohto procesu nie je možné;

| 10. | „modernizácia“ je obnovenie elektrárne vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov vrátane úplnej alebo čiastočnej výmeny zariadení alebo prevádzkových systémov a vybavenia na účely nahradenia kapacity alebo zvýšenia efektívnosti alebo kapacity zariadenia; |
| --- | --- |

10.

„modernizácia“ je obnovenie elektrárne vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov vrátane úplnej alebo čiastočnej výmeny zariadení alebo prevádzkových systémov a vybavenia na účely nahradenia kapacity alebo zvýšenia efektívnosti alebo kapacity zariadenia;

| 11. | „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je prevádzkovateľ v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/72/ES a článku 2 bodu 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (25); |
| --- | --- |

11.

„prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je prevádzkovateľ v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/72/ES a článku 2 bodu 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (25);

25

| 12. | „potvrdenie o pôvode“ je elektronický dokument, ktorého jediným účelom je poskytnúť koncovému odberateľovi dôkaz o tom, že daný podiel alebo množstvo energie bolo vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

12.

„potvrdenie o pôvode“ je elektronický dokument, ktorého jediným účelom je poskytnúť koncovému odberateľovi dôkaz o tom, že daný podiel alebo množstvo energie bolo vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie;

| 13. | „zvyškový energetický mix“ je celkový ročný energetický mix pre členský štát, okrem podielu, na ktorý sa vzťahujú zrušené potvrdenia o pôvode; |
| --- | --- |

13.

„zvyškový energetický mix“ je celkový ročný energetický mix pre členský štát, okrem podielu, na ktorý sa vzťahujú zrušené potvrdenia o pôvode;

| 14. | „samospotrebiteľ energie z obnoviteľných zdrojov“ je koncový odberateľ pôsobiaci vo svojich priestoroch nachádzajúcich sa v rámci uzavretých hraníc alebo, ak to povoľuje členský štát, v iných priestoroch, ktorý vyrába elektrinu z obnoviteľných zdrojov pre vlastnú potrebu, pričom môže samovyrobenú elektrinu z obnoviteľných zdrojov skladovať alebo predávať za predpokladu, že v prípade samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov, ktorí nie sú domácnosťami, tieto činnosti nepredstavujú ich hlavnú obchodnú alebo profesionálnu činnosť; |
| --- | --- |

14.

„samospotrebiteľ energie z obnoviteľných zdrojov“ je koncový odberateľ pôsobiaci vo svojich priestoroch nachádzajúcich sa v rámci uzavretých hraníc alebo, ak to povoľuje členský štát, v iných priestoroch, ktorý vyrába elektrinu z obnoviteľných zdrojov pre vlastnú potrebu, pričom môže samovyrobenú elektrinu z obnoviteľných zdrojov skladovať alebo predávať za predpokladu, že v prípade samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov, ktorí nie sú domácnosťami, tieto činnosti nepredstavujú ich hlavnú obchodnú alebo profesionálnu činnosť;

| 15. | „spoločne konajúci samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov“ je skupina aspoň dvoch spoločne konajúcich samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s bodom 14, ktorí sa nachádzajú v rovnakej budove alebo bytovom dome; |
| --- | --- |

15.

„spoločne konajúci samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov“ je skupina aspoň dvoch spoločne konajúcich samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s bodom 14, ktorí sa nachádzajú v rovnakej budove alebo bytovom dome;

| 16. | „komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je právnická osoba:






  a) | ktorá je v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom založená na otvorenej a dobrovoľnej účasti, je nezávislá a skutočne kontrolovaná akcionármi alebo členmi, ktorí sa nachádzajú v blízkosti projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré vlastní a vyvíja uvedená právnická osoba; |
| --- | --- | --- |

16.

„komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je právnická osoba:

a)

ktorá je v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom založená na otvorenej a dobrovoľnej účasti, je nezávislá a skutočne kontrolovaná akcionármi alebo členmi, ktorí sa nachádzajú v blízkosti projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré vlastní a vyvíja uvedená právnická osoba;

| b) | ktorej akcionármi alebo členmi sú fyzické osoby, MSP alebo miestne orgány vrátane obcí; |
| --- | --- |

b)

ktorej akcionármi alebo členmi sú fyzické osoby, MSP alebo miestne orgány vrátane obcí;

| c) | ktorej hlavným účelom je poskytovať environmentálne, hospodárske alebo sociálne komunitné prínosy pre svojich akcionárov alebo členov alebo pre miestne oblasti, v ktorých pôsobí, a nie finančný zisk; |
| --- | --- |

c)

ktorej hlavným účelom je poskytovať environmentálne, hospodárske alebo sociálne komunitné prínosy pre svojich akcionárov alebo členov alebo pre miestne oblasti, v ktorých pôsobí, a nie finančný zisk;

| 17. | „zmluva o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov“ je zmluva, na základe ktorej sa fyzická alebo právnická osoba zaviaže nakupovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov priamo od výrobcu elektriny; |
| --- | --- |

17.

„zmluva o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov“ je zmluva, na základe ktorej sa fyzická alebo právnická osoba zaviaže nakupovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov priamo od výrobcu elektriny;

| 18. | „partnerské obchodovanie“ s energiou z obnoviteľných zdrojov je predaj energie z obnoviteľných zdrojov medzi účastníkmi trhu prostredníctvom zmluvy s vopred určenými podmienkami automatického uskutočnenia a vyrovnania transakcie priamo medzi účastníkmi trhu alebo nepriamo prostredníctvom certifikovanej tretej strany, ktorá je účastníkom trhu, ako je napríklad agregátor. Právom vykonávať partnerské obchodovanie nie sú dotknuté práva a povinnosti zúčastnených strán v postavení koncových odberateľov, výrobcov, dodávateľov alebo agregátorov; |
| --- | --- |

18.

„partnerské obchodovanie“ s energiou z obnoviteľných zdrojov je predaj energie z obnoviteľných zdrojov medzi účastníkmi trhu prostredníctvom zmluvy s vopred určenými podmienkami automatického uskutočnenia a vyrovnania transakcie priamo medzi účastníkmi trhu alebo nepriamo prostredníctvom certifikovanej tretej strany, ktorá je účastníkom trhu, ako je napríklad agregátor. Právom vykonávať partnerské obchodovanie nie sú dotknuté práva a povinnosti zúčastnených strán v postavení koncových odberateľov, výrobcov, dodávateľov alebo agregátorov;

| 19. | „diaľkové vykurovanie“ alebo „diaľkové chladenie“ je distribúcia tepelnej energie vo forme pary, horúcej a teplej vody alebo vychladených kvapalín z centrálnych alebo decentralizovaných zdrojov výroby prostredníctvom siete do viacerých budov alebo na viacero miest na vyhrievanie alebo ochladzovanie priestorov alebo procesov; |
| --- | --- |

19.

„diaľkové vykurovanie“ alebo „diaľkové chladenie“ je distribúcia tepelnej energie vo forme pary, horúcej a teplej vody alebo vychladených kvapalín z centrálnych alebo decentralizovaných zdrojov výroby prostredníctvom siete do viacerých budov alebo na viacero miest na vyhrievanie alebo ochladzovanie priestorov alebo procesov;

| 20. | „účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 41 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

20.

„účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 41 smernice 2012/27/EÚ;

| 21. | „vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je vysokoúčinná kombinovaná výroba, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 34 smernice 2012/27/EÚ; |
| --- | --- |

21.

„vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je vysokoúčinná kombinovaná výroba, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 34 smernice 2012/27/EÚ;

| 22. | „energetický certifikát“ je energetický certifikát, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 12 smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

22.

„energetický certifikát“ je energetický certifikát, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 12 smernice 2010/31/EÚ;

| 23. | „odpad“ je odpad v zmysle článku 3 bodu 1 smernice 2008/98/ES a nezahŕňa látky, ktoré boli zámerne upravené alebo znečistené, aby splnili toto vymedzenie; |
| --- | --- |

23.

„odpad“ je odpad v zmysle článku 3 bodu 1 smernice 2008/98/ES a nezahŕňa látky, ktoré boli zámerne upravené alebo znečistené, aby splnili toto vymedzenie;

| 24. | „biomasa“ sú biologicky rozložiteľné časti výrobkov, odpadu a zvyškov biologického pôvodu z poľnohospodárstva vrátane rastlinných a živočíšnych látok, z lesného hospodárstva a príbuzných odvetví vrátane rybného hospodárstva a akvakultúry, ako aj biologicky rozložiteľné časti odpadu vrátane priemyselného a komunálneho odpadu biologického pôvodu; |
| --- | --- |

24.

„biomasa“ sú biologicky rozložiteľné časti výrobkov, odpadu a zvyškov biologického pôvodu z poľnohospodárstva vrátane rastlinných a živočíšnych látok, z lesného hospodárstva a príbuzných odvetví vrátane rybného hospodárstva a akvakultúry, ako aj biologicky rozložiteľné časti odpadu vrátane priemyselného a komunálneho odpadu biologického pôvodu;

| 25. | „poľnohospodárska biomasa“ je biomasa, ktorá je produktom poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

25.

„poľnohospodárska biomasa“ je biomasa, ktorá je produktom poľnohospodárstva;

| 26. | „lesná biomasa“ je biomasa, ktorá je produktom lesníctva; |
| --- | --- |

26.

„lesná biomasa“ je biomasa, ktorá je produktom lesníctva;

| 27. | „palivá z biomasy“ sú plynné a tuhé palivá vyrábané z biomasy; |
| --- | --- |

27.

„palivá z biomasy“ sú plynné a tuhé palivá vyrábané z biomasy;

| 28. | „bioplyn“ sú plynné palivá vyrábané z biomasy; |
| --- | --- |

28.

„bioplyn“ sú plynné palivá vyrábané z biomasy;

| 29. | „biologický odpad“ je biologický odpad, ako sa vymedzuje v článku 3 bode 4 smernice 2008/98/ES; |
| --- | --- |

29.

„biologický odpad“ je biologický odpad, ako sa vymedzuje v článku 3 bode 4 smernice 2008/98/ES;

| 30. | „zdrojová oblasť“ je geograficky vymedzená oblasť, z ktorej pochádza lesná biomasová surovina, z ktorej sú k dispozícii spoľahlivé a nezávislé informácie a v ktorej sú dostatočne homogénne podmienky na to, aby bolo možné hodnotiť riziká súvisiace s udržateľnosťou a aspekty zákonnosti lesnej biomasy; |
| --- | --- |

30.

„zdrojová oblasť“ je geograficky vymedzená oblasť, z ktorej pochádza lesná biomasová surovina, z ktorej sú k dispozícii spoľahlivé a nezávislé informácie a v ktorej sú dostatočne homogénne podmienky na to, aby bolo možné hodnotiť riziká súvisiace s udržateľnosťou a aspekty zákonnosti lesnej biomasy;

| 31. | „obnova lesa“ je opätovné vytvorenie lesného porastu prírodnými alebo umelými prostriedkami po odstránení predchádzajúceho porastu výrubom alebo v dôsledku prirodzených príčin vrátane požiaru alebo búrky; |
| --- | --- |

31.

„obnova lesa“ je opätovné vytvorenie lesného porastu prírodnými alebo umelými prostriedkami po odstránení predchádzajúceho porastu výrubom alebo v dôsledku prirodzených príčin vrátane požiaru alebo búrky;

| 32. | „biokvapalina“ je kvapalné palivo na energetické účely iné ako na dopravu vrátane elektriny a tepla a chladu vyrobeného z biomasy; |
| --- | --- |

32.

„biokvapalina“ je kvapalné palivo na energetické účely iné ako na dopravu vrátane elektriny a tepla a chladu vyrobeného z biomasy;

| 33. | „biopalivo“ je kvapalné palivo určené pre dopravu a vyrobené z biomasy; |
| --- | --- |

33.

„biopalivo“ je kvapalné palivo určené pre dopravu a vyrobené z biomasy;

| 34. | „pokročilé biopalivá“ sú biopalivá, ktoré sa vyrábajú zo surovín uvedených v časti A prílohy IX; |
| --- | --- |

34.

„pokročilé biopalivá“ sú biopalivá, ktoré sa vyrábajú zo surovín uvedených v časti A prílohy IX;

| 35. | „fosílne palivá vyrobené z odpadu“ sú kvapalné a plynné palivá vyrábané z kvapalných alebo tuhých odpadových tokov neobnoviteľného pôvodu, ktoré nie sú vhodné na zhodnotenie materiálu v súlade s článkom 4 smernice 2008/98/ES, a z plynu zo spracovania odpadu a výfukového plynu, ktoré sú neobnoviteľného pôvodu a ktoré sú nevyhnutným a neúmyselným dôsledkom výrobného procesu v priemyselných zariadeniach; |
| --- | --- |

35.

„fosílne palivá vyrobené z odpadu“ sú kvapalné a plynné palivá vyrábané z kvapalných alebo tuhých odpadových tokov neobnoviteľného pôvodu, ktoré nie sú vhodné na zhodnotenie materiálu v súlade s článkom 4 smernice 2008/98/ES, a z plynu zo spracovania odpadu a výfukového plynu, ktoré sú neobnoviteľného pôvodu a ktoré sú nevyhnutným a neúmyselným dôsledkom výrobného procesu v priemyselných zariadeniach;

| 36. | „kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu“ sú kvapalné alebo plynné palivá, ktoré sa používajú v odvetví dopravy, okrem biopalív alebo bioplynu, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov ako biomasa; |
| --- | --- |

36.

„kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu“ sú kvapalné alebo plynné palivá, ktoré sa používajú v odvetví dopravy, okrem biopalív alebo bioplynu, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov ako biomasa;

| 37. | „biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy“ sú biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktorých suroviny boli vyrobené v rámci systémov, ktoré bránia vytesňovaciemu vplyvu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, ktoré pochádzajú z potravinárskych a krmovinárskych plodín, prostredníctvom lepších poľnohospodárskych postupov, ako aj pestovaním plodín na plochách, ktoré sa predtým nepoužívali na pestovanie plodín, a ktoré boli vyrobené v súlade s kritériom udržateľnosti biopalív, biokvapalín a palív biomasy stanoveným v článku 29; |
| --- | --- |

37.

„biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy“ sú biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktorých suroviny boli vyrobené v rámci systémov, ktoré bránia vytesňovaciemu vplyvu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, ktoré pochádzajú z potravinárskych a krmovinárskych plodín, prostredníctvom lepších poľnohospodárskych postupov, ako aj pestovaním plodín na plochách, ktoré sa predtým nepoužívali na pestovanie plodín, a ktoré boli vyrobené v súlade s kritériom udržateľnosti biopalív, biokvapalín a palív biomasy stanoveným v článku 29;

| 38. | „dodávateľ paliva“ je subjekt dodávajúci palivo na trh, ktorý je zodpovedný za prihlásenie paliva v mieste platenia spotrebnej dane, alebo ak ide o elektrinu, alebo pri ktorej sa spotrebná daň neplatí, alebo ak je to riadne odôvodnené, akýkoľvek iný príslušný subjekt určený členským štátom; |
| --- | --- |

38.

„dodávateľ paliva“ je subjekt dodávajúci palivo na trh, ktorý je zodpovedný za prihlásenie paliva v mieste platenia spotrebnej dane, alebo ak ide o elektrinu, alebo pri ktorej sa spotrebná daň neplatí, alebo ak je to riadne odôvodnené, akýkoľvek iný príslušný subjekt určený členským štátom;

| 39. | „plodiny bohaté na škrob“ sú plodiny, najmä obilniny, bez ohľadu na to, či sa využívajú len zrná, alebo celé rastliny ako v prípade kukurice na zeleno; hľuzové a koreňové plodiny, ako napríklad zemiaky, topinambury, sladké zemiaky, manioky a jamy; a podcibuľové plodiny, ako napríklad taro a kokojam; |
| --- | --- |

39.

„plodiny bohaté na škrob“ sú plodiny, najmä obilniny, bez ohľadu na to, či sa využívajú len zrná, alebo celé rastliny ako v prípade kukurice na zeleno; hľuzové a koreňové plodiny, ako napríklad zemiaky, topinambury, sladké zemiaky, manioky a jamy; a podcibuľové plodiny, ako napríklad taro a kokojam;

| 40. | „potravinárske a krmovinárske plodiny“ sú plodiny bohaté na škrob, cukornaté plodiny alebo olejniny vypestované na poľnohospodárskej pôde ako hlavná plodina okrem zvyškov, odpadu a lignocelulózového materiálu a dočasné plodiny, ako napríklad medziplodiny a krycie plodiny, pod podmienkou, že používanie takýchto dočasných plodín nevyvoláva dopyt po ďalšej pôde; |
| --- | --- |

40.

„potravinárske a krmovinárske plodiny“ sú plodiny bohaté na škrob, cukornaté plodiny alebo olejniny vypestované na poľnohospodárskej pôde ako hlavná plodina okrem zvyškov, odpadu a lignocelulózového materiálu a dočasné plodiny, ako napríklad medziplodiny a krycie plodiny, pod podmienkou, že používanie takýchto dočasných plodín nevyvoláva dopyt po ďalšej pôde;

| 41. | „lignocelulózový materiál“ je materiál zložený z lignínu, celulózy a hemicelulózy, ako napríklad biomasa pochádzajúca z lesov, drevité energetické plodiny a zvyšky a odpad z lesníckych odvetví; |
| --- | --- |

41.

„lignocelulózový materiál“ je materiál zložený z lignínu, celulózy a hemicelulózy, ako napríklad biomasa pochádzajúca z lesov, drevité energetické plodiny a zvyšky a odpad z lesníckych odvetví;

| 42. | „nepotravinový celulózový materiál“ je surovina zložená najmä z celulózy a hemicelulózy a má nižší obsah lignínu ako lignocelulózový materiál; vrátane zvyškov potravinárskych a krmovinárskych plodín, ako je slama, kôrovie, plevy a škrupiny; trávnaté energetické plodiny s nízkym obsahom škrobu, ako je mätonoh, proso prútnaté, ozdobnica, trsteník; krycie plodiny pestované pred hlavnými plodinami a po nich; úhorové plodiny; priemyselné zvyšky, a to aj z potravinárskych a krmovinárskych plodín po extrakcii rastlinných tukov, cukrov, škrobov a bielkovín; a materiál z biologického odpadu, pričom úhorové a krycie plodiny sa rozumejú ako dočasné krátkodobo osiate pasienky, ktoré obsahujú zmes tráv a strukovín s nízkym obsahom škrobu s cieľom získať krmivo pre hospodárske zvieratá a zlepšiť úrodnosť pôdy, aby sa zvýšili výnosy hlavných plodín na ornej pôde; |
| --- | --- |

42.

„nepotravinový celulózový materiál“ je surovina zložená najmä z celulózy a hemicelulózy a má nižší obsah lignínu ako lignocelulózový materiál; vrátane zvyškov potravinárskych a krmovinárskych plodín, ako je slama, kôrovie, plevy a škrupiny; trávnaté energetické plodiny s nízkym obsahom škrobu, ako je mätonoh, proso prútnaté, ozdobnica, trsteník; krycie plodiny pestované pred hlavnými plodinami a po nich; úhorové plodiny; priemyselné zvyšky, a to aj z potravinárskych a krmovinárskych plodín po extrakcii rastlinných tukov, cukrov, škrobov a bielkovín; a materiál z biologického odpadu, pričom úhorové a krycie plodiny sa rozumejú ako dočasné krátkodobo osiate pasienky, ktoré obsahujú zmes tráv a strukovín s nízkym obsahom škrobu s cieľom získať krmivo pre hospodárske zvieratá a zlepšiť úrodnosť pôdy, aby sa zvýšili výnosy hlavných plodín na ornej pôde;

| 43. | „zvyšok“ je látka, ktorá nie je konečným produktom, o ktorého výrobu sa priamo usiluje v rámci výrobného procesu; nie je primárnym cieľom výrobného procesu a proces nebol zámerne pozmenený tak, aby sa v ňom vyrábala táto látka; |
| --- | --- |

43.

„zvyšok“ je látka, ktorá nie je konečným produktom, o ktorého výrobu sa priamo usiluje v rámci výrobného procesu; nie je primárnym cieľom výrobného procesu a proces nebol zámerne pozmenený tak, aby sa v ňom vyrábala táto látka;

| 44. | „zvyšky z poľnohospodárstva, akvakultúry, rybolovu a lesníctva“ sú zvyšky priamo vyprodukované poľnohospodárstvom, akvakultúrou, rybolovom a lesníctvom a ktoré nezahŕňajú zvyšky zo súvisiacich odvetví alebo spracovania; |
| --- | --- |

44.

„zvyšky z poľnohospodárstva, akvakultúry, rybolovu a lesníctva“ sú zvyšky priamo vyprodukované poľnohospodárstvom, akvakultúrou, rybolovom a lesníctvom a ktoré nezahŕňajú zvyšky zo súvisiacich odvetví alebo spracovania;

| 45. | „skutočná hodnota“ je úspora emisií skleníkových plynov v niektorých alebo všetkých krokoch špecifického výrobného postupu pre biopalivo, biokvapalinu alebo palivo z biomasy vypočítaná podľa metodiky stanovenej v časti C prílohy V alebo časti B prílohy VI; |
| --- | --- |

45.

„skutočná hodnota“ je úspora emisií skleníkových plynov v niektorých alebo všetkých krokoch špecifického výrobného postupu pre biopalivo, biokvapalinu alebo palivo z biomasy vypočítaná podľa metodiky stanovenej v časti C prílohy V alebo časti B prílohy VI;

| 46. | „typická hodnota“ je odhad emisií skleníkových plynov a úspor emisií skleníkových plynov v konkrétnom reťazci výroby biopaliva, biokvapaliny alebo paliva z biomasy, ktoré reprezentujú spotrebu Únie; |
| --- | --- |

46.

„typická hodnota“ je odhad emisií skleníkových plynov a úspor emisií skleníkových plynov v konkrétnom reťazci výroby biopaliva, biokvapaliny alebo paliva z biomasy, ktoré reprezentujú spotrebu Únie;

| 47. | „určená hodnota“ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty. |
| --- | --- |

47.

„určená hodnota“ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty.

Článok 3

Celkový záväzný cieľ Únie na rok 2030

1.   Členské štáty spoločne zabezpečujú, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov v Únii na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 predstavoval aspoň 32 %. Komisia posúdi tento cieľ a do roku 2023 predloží legislatívny návrh na účely zvýšenia tohto cieľa, ak dôjde k ďalším výrazným zníženiam nákladov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, alebo ak to bude potrebné na splnenie medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie, alebo ak bude takéto zvýšenie opodstatnené z dôvodu výrazného zníženia spotreby energie v Únii.

2.   Členské štáty stanovia národné príspevky, aby spoločne splnili celkový záväzný cieľ Únie stanovený v odseku 1 tohto článku, v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkami 3 až 5 a 9 až 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Pri príprave svojich návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov môžu členské štáty zvážiť vzorec uvedený v prílohe II k uvedenému nariadeniu.

Ak na základe posúdenia návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisia dospeje k záveru, že národné príspevky členských štátov nepostačujú na to, aby sa spoločne dosiahol celkový záväzný cieľ Únie, postupuje podľa článkov 9 a 31 uvedeného nariadenia.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby sa pri tvorbe ich vnútroštátnych politík vrátane povinností vyplývajúcich z článkov 25 až 28 tejto smernice a ich systémov podpory náležite zohľadnila hierarchia odpadového hospodárstva, ako sa uvádza v článku 4 smernice 2008/98/ES, s cieľom zabrániť zbytočným rušivým účinkom na trhy so surovinami. Členské štáty neudelia podporu na energiu z obnoviteľných zdrojov vyrobenú zo spaľovania odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu stanovené v uvedenej smernici.

4.   Od 1. januára 2021 nesmie byť podiel energie z obnoviteľných zdrojov v rámci hrubej konečnej energetickej spotreby jednotlivých členských štátov nižší ako základný podiel uvedený v treťom stĺpci tabuľky v časti A prílohy I k tejto smernici. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie dodržania uvedeného základného podielu. Ak členský štát podľa merania počas obdobia jedného roka nedodrží svoj základný podiel, uplatní sa článok 32 ods. 4 prvý a druhý pododsek nariadenia (EÚ) 2018/1999.

5.   Komisia podporuje vysoké ambície členských štátov prostredníctvom vhodného rámca, ktorý zahŕňa zlepšené využívanie finančných prostriedkov Únie vrátane dodatočných finančných prostriedkov na uľahčenie spravodlivého prechodu regiónov s vysokým využitím uhlíka smerom k zvyšovaniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov, najmä finančných nástrojov, hlavne na tieto účely:

| a) | zníženie kapitálových nákladov na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

zníženie kapitálových nákladov na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov;

| b) | rozvoj projektov a programov na integráciu obnoviteľných zdrojov do energetického systému, zvyšovanie flexibility energetického systému, udržanie stability sústavy a zvládanie preťaženia sústavy; |
| --- | --- |

b)

rozvoj projektov a programov na integráciu obnoviteľných zdrojov do energetického systému, zvyšovanie flexibility energetického systému, udržanie stability sústavy a zvládanie preťaženia sústavy;

| c) | rozvoj infraštruktúry prenosových a distribučných sústav, inteligentných sietí, zásobníkov a prepojení s cieľom dosiahnuť cieľ elektrického prepojenia vo výške 15 % do roku 2030, aby sa zvýšila technicky uskutočniteľná a ekonomicky prijateľná úroveň energie z obnoviteľných zdrojov v elektrizačnej sústave; |
| --- | --- |

c)

rozvoj infraštruktúry prenosových a distribučných sústav, inteligentných sietí, zásobníkov a prepojení s cieľom dosiahnuť cieľ elektrického prepojenia vo výške 15 % do roku 2030, aby sa zvýšila technicky uskutočniteľná a ekonomicky prijateľná úroveň energie z obnoviteľných zdrojov v elektrizačnej sústave;

| d) | posilnenie regionálnej spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a tretími krajinami prostredníctvom spoločných projektov, spoločných systémov podpory a otváraním systémov podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov výrobcom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

d)

posilnenie regionálnej spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a tretími krajinami prostredníctvom spoločných projektov, spoločných systémov podpory a otváraním systémov podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov výrobcom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch.

6.   Komisia zriadi podpornú platformu s cieľom podporiť členské štáty, ktoré využívajú mechanizmus spolupráce, aby prispeli k celkovému záväznému cieľu Únie stanovenému v odseku 1.

Článok 4

Systémy podpory pre energiu z obnoviteľných zdrojov

1.   V záujme dosiahnutia alebo presiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 a príslušných príspevkov jednotlivých členských štátov k uvedenému cieľu stanovených na vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, môžu členské štáty uplatňovať systémy podpory.

2.   Systémy podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov stimulujú integráciu elektriny z obnoviteľných zdrojov do trhu s elektrinou spôsobom, ktorý je založený na trhu a reaguje naň, pričom sa zabraňuje zbytočnému narušeniu trhov s elektrinou a zohľadňujú sa možné náklady na integráciu do systému a stabilita sústavy.

3.   Systémy podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov sa navrhujú tak, aby sa maximalizovala integrácia elektriny z obnoviteľných zdrojov do trhu s elektrinou a zaručilo sa, že výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov budú reagovať na cenové signály trhu a maximalizovať svoje trhové príjmy.

Na uvedený účel sa, pokiaľ ide o systémy priamej podpory cien, poskytuje podpora formou trhovej prémie, ktorá by mohla byť, okrem iného, pohyblivá alebo pevná.

Členské štáty môžu vyňať malé zariadenia a demonštračné projekty z tohto odseku bez toho, aby bolo dotknuté uplatniteľné právo Únie týkajúce sa vnútorného trhu s elektrinou.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa podpora pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov poskytovala otvoreným, transparentným, konkurenčným, nediskriminačným a nákladovo efektívnym spôsobom.

Členské štáty môžu vyňať z verejnej súťaže malé zariadenia a demonštračné projekty.

Členské štáty môžu takisto zvážiť zavedenie mechanizmov s cieľom zabezpečiť regionálnu diverzifikáciu pri zavádzaní elektriny z obnoviteľných zdrojov, najmä na zabezpečenie nákladovo efektívnej integrácie sústavy.

5.   Členské štáty môžu obmedziť verejnú súťaž na konkrétne technológie, ak by otvorenie systémov podpory pre všetkých výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov viedlo k nepriaznivému výsledku vzhľadom na:

| a) | dlhodobý potenciál danej technológie; |
| --- | --- |

a)

dlhodobý potenciál danej technológie;

| b) | potrebu dosiahnuť diverzifikáciu; |
| --- | --- |

b)

potrebu dosiahnuť diverzifikáciu;

| c) | náklady na integráciu do sústavy; |
| --- | --- |

c)

náklady na integráciu do sústavy;

| d) | obmedzenia siete a stabilitu sústavy; |
| --- | --- |

d)

obmedzenia siete a stabilitu sústavy;

| e) | v prípade biomasy potrebu zabrániť narušeniu trhov so surovinami. |
| --- | --- |

e)

v prípade biomasy potrebu zabrániť narušeniu trhov so surovinami.

6.   Pri poskytovaní podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom verejnej súťaže a v záujme zaistenia vysokej miery realizácie projektov členské štáty:

| a) | stanovia a uverejnia nediskriminačné a transparentné kritériá na zaradenie do verejnej súťaže a stanovia jasné termíny a pravidlá pre dodanie projektu; |
| --- | --- |

a)

stanovia a uverejnia nediskriminačné a transparentné kritériá na zaradenie do verejnej súťaže a stanovia jasné termíny a pravidlá pre dodanie projektu;

| b) | uverejnia informácie o minulých verejných súťažiach, a to aj o mierach realizácie projektov. |
| --- | --- |

b)

uverejnia informácie o minulých verejných súťažiach, a to aj o mierach realizácie projektov.

7.   S cieľom zvýšiť výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v najvzdialenejších regiónoch a na malých ostrovoch môžu členské štáty prispôsobiť systémy finančnej podpory projektov nachádzajúcich sa v týchto regiónoch s cieľom zohľadniť výrobné náklady súvisiace s ich špecifickými podmienkami izolácie a vonkajšej závislosti.

8.   Komisia predloží do 31. decembra 2021 a následne každé tri roky Európskemu parlamentu a Rade správu o výkonnosti podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov udeľovanej prostredníctvom verejných súťaží v Únii, v ktorej sa analyzuje najmä schopnosť verejných súťaží:

| a) | dosiahnuť zníženie nákladov; |
| --- | --- |

a)

dosiahnuť zníženie nákladov;

| b) | dosiahnuť technologické zlepšenia; |
| --- | --- |

b)

dosiahnuť technologické zlepšenia;

| c) | dosiahnuť vysokú mieru realizácie; |
| --- | --- |

c)

dosiahnuť vysokú mieru realizácie;

| d) | umožniť nediskriminačnú účasť malých subjektov a v príslušných prípadoch miestnych orgánov; |
| --- | --- |

d)

umožniť nediskriminačnú účasť malých subjektov a v príslušných prípadoch miestnych orgánov;

| e) | obmedziť vplyv na životné prostredie; |
| --- | --- |

e)

obmedziť vplyv na životné prostredie;

| f) | zabezpečiť akceptáciu na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

f)

zabezpečiť akceptáciu na miestnej úrovni;

| g) | zabezpečiť bezpečnosť dodávok a integráciu do sústavy. |
| --- | --- |

g)

zabezpečiť bezpečnosť dodávok a integráciu do sústavy.

9.   Tento článok sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ.

Článok 5

Otvorenie systémov podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov

1.   Členské štáty majú právo rozhodnúť v súlade s článkami 7 až 13 tejto smernice o tom, v akom rozsahu budú podporovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa vyrába v inom členskom štáte. Členské štáty však môžu otvoriť účasť na systémoch podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov pre výrobcov nachádzajúcich sa v iných členských štátoch za podmienok stanovených v tomto článku.

Členské štáty môžu pri otváraní účasti na systémoch podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov stanoviť, že každý rok sa podpora pre orientačný podiel novo podporovanej kapacity alebo rozpočtu, ktorý je pre ňu vyhradený, otvorí pre výrobcov nachádzajúcich sa v iných členských štátoch.

Tieto orientačné podiely môžu dosiahnuť každoročne výšku aspoň 5 % v rokoch 2023 až 2026 a aspoň 10 % v rokoch 2027 až 2030 alebo dosiahnuť úroveň prepojenia dotknutého členského štátu v danom roku, ak je nižšia.

Členské štáty môžu zrealizovať jeden alebo viacero pilotných systémov, kde je podpora otvorená výrobcom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch, s cieľom získať ďalšie skúsenosti z vykonávania.

2.   Členské štáty môžu požadovať dôkaz o fyzickom dovoze elektriny z obnoviteľných zdrojov. Na uvedený účel môžu členské štáty obmedziť účasť na svojich systémoch podpory na výrobcov nachádzajúcich sa v členských štátoch, s ktorými existuje priame pripojenie cez spojovacie vedenie. Členské štáty však nesmú meniť ani inak ovplyvňovať medzizónové harmonogramy a prideľovanie kapacity kvôli výrobcom zúčastňujúcim sa na cezhraničných systémoch podpory. Cezhraničný prenos elektriny sa určuje výhradne na základe výsledkov prideľovania kapacity podľa práva Únie v oblasti vnútorného trhu s elektrinou.

3.   Ak sa členský štát rozhodne otvoriť účasť na systémoch podpory výrobcom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch, príslušné členské štáty sa dohodnú na zásadách takejto účasti. Takýmito dohodami sa upravia aspoň zásady prideľovania elektriny z obnoviteľných zdrojov, na ktorú sa vzťahuje cezhraničná podpora.

4.   Komisia príslušným členským štátom na ich žiadosť pomáha počas procesu rokovaní pri uzatváraní dojednaní o spolupráci tým, že poskytuje informácie a analýzy vrátane kvantitatívnych a kvalitatívnych údajov o priamych a nepriamych nákladoch a prínosoch spolupráce, ako aj usmernenia a technické poznatky. Komisia môže nabádať na výmenu najlepších postupov alebo ju uľahčovať a tiež môže vytvárať vzory dohôd o spolupráci na uľahčenie procesu rokovaní. Komisia do roku 2025 posúdi náklady a prínosy zavádzania elektriny z obnoviteľných zdrojov v Únii podľa tohto článku.

5.   Komisia do roku 2023 vykoná hodnotenie vykonávania tohto článku. V uvedenom hodnotení sa posúdi potreba zaviesť pre členské štáty povinnosť čiastočne otvoriť ich systémy podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov výrobcom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch s cieľom dosiahnuť otvorenie na úrovni 5 % do roku 2025 a otvorenie na úrovni 10 % do roku 2030.

Článok 6

Stabilita finančnej podpory

1.   Bez toho, aby boli dotknuté úpravy potrebné na zabezpečenie súladu s článkami 107 a 108 ZFEÚ, členské štáty zabezpečia, aby úroveň podpory poskytnutej pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a s ňou spojené podmienky neboli revidované spôsobom, ktorý negatívne ovplyvňuje práva priznané podľa uvedenej podpory alebo narušuje hospodársku životaschopnosť už podporených projektov.

2.   Členské štáty môžu upraviť úroveň podpory v súlade s objektívnymi kritériami za predpokladu, že takéto kritériá sú stanovené v pôvodnom návrhu systému podpory.

3.   Členské štáty uverejnia ako referenciu dlhodobý harmonogram s predpokladaným rozdelením podpory, ktorý sa vzťahuje aspoň na nasledujúcich päť rokov, alebo v prípade obmedzení rozpočtového plánu na nasledujúce tri roky, a ktorý zahŕňa orientačný časový plán, v prípade potreby frekvenciu verejných súťaží, predpokladanú kapacitu a rozpočet alebo maximálnu jednotkovú podporu, ktorá by sa mala rozdeliť, a prípadne predpokladané oprávnené technológie. Uvedený harmonogram sa aktualizuje každoročne, alebo keď je to potrebné, na zohľadnenie najnovšieho vývoja na trhu alebo predpokladaného rozdelenia podpory.

4.   Členské štáty aspoň raz za päť rokov posúdia efektívnosť svojich systémov podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov a ich významných distribučných vplyvov na rôzne skupiny spotrebiteľov a investície. V uvedenom posúdení sa zohľadňuje vplyv možných zmien na systémy podpory. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadňujú v rámci orientačného dlhodobého plánovania, ktorým sa riadia rozhodnutia o podpore a návrhy novej podpory. Členské štáty uvedú toto posúdenie v príslušných aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správach o pokroku v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999.

Článok 7

Výpočet podielu energie z obnoviteľných zdrojov

1.   Hrubá konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov energie v každom členskom štáte sa vypočíta ako súčet:

| a) | hrubej konečnej spotreby elektriny z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

hrubej konečnej spotreby elektriny z obnoviteľných zdrojov;

| b) | hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie v odvetví výroby tepla a chladu, a |
| --- | --- |

b)

hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie v odvetví výroby tepla a chladu, a

| c) | konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie v odvetví dopravy. |
| --- | --- |

c)

konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie v odvetví dopravy.

Pokiaľ ide o písmeno a), b) alebo c) prvého pododseku, plyn, elektrina a vodík z obnoviteľných zdrojov energie sa na účely výpočtu podielu hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov zohľadňujú len raz.

S výhradou článku 29 ods. 1 druhého pododseku sa biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktoré nespĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov uvedené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10, nezohľadňujú.

2.   Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. a) sa hrubá konečná spotreba elektriny z obnoviteľných zdrojov vypočíta ako množstvo elektriny vyrobené v členskom štáte z obnoviteľných zdrojov vrátane výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov od samospotrebiteľov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov s výnimkou výroby elektriny z vody v prečerpávacích vodných elektrárňach, ktorú predtým prečerpali do hornej nádrže.

V hybridných zariadeniach, ktoré využívajú obnoviteľné a neobnoviteľné zdroje, sa zohľadňuje len tá časť elektriny, ktorá bola vyrobená z obnoviteľných zdrojov. Na účely tohto výpočtu sa podiel každého zdroja energie vypočíta na základe jeho energetického obsahu.

Elektrina vyrobená z vodnej a veternej energie sa zohľadňuje v súlade s normalizačnými pravidlami uvedenými v prílohe II.

3.   Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. b) sa hrubá konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia vypočíta ako súčet množstva energie na diaľkové vykurovanie a chladenie vyrobeného v členskom štáte z obnoviteľných zdrojov a spotreby iných druhov energie z obnoviteľných zdrojov v priemysle, domácnostiach, službách, poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a rybárstve, na účely vykurovania, chladenia a spracovania.

V hybridných zariadeniach, ktoré využívajú obnoviteľné a neobnoviteľné zdroje, sa zohľadňuje len tá časť tepla a chladu, ktorá bola vyrobená z obnoviteľných zdrojov. Na účely tohto výpočtu sa podiel každého zdroja energie vypočíta na základe jeho energetického obsahu.

Energia z okolia a geotermálna energia používaná na vykurovanie a chladenie prostredníctvom tepelných čerpadiel a systémov diaľkového chladenia sa zohľadňuje na účely odseku 1 prvého pododseku písm. b) za predpokladu, že konečný energetický výstup výrazne prevyšuje vstup primárnej energie na pohon tepelných čerpadiel. Množstvo tepla alebo chladu považovaného za energiu z obnoviteľných zdrojov na účely tejto smernice sa vypočíta v súlade s metodikou stanovenou v prílohe VII a zohľadňuje sa v ňom energia používaná vo všetkých odvetviach koncového použitia.

Tepelná energia vyrobená pasívnymi energetickými systémami, v ktorých sa nižšia energetická spotreba dosahuje pasívne prostredníctvom projektovania budov alebo z tepla vyrobeného z energie z neobnoviteľných zdrojov, sa na účely odseku 1 prvého pododseku písm. b) nezohľadňuje.

Komisia do 31. decembra 2021 prijme delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením metodiky na výpočet množstva energie z obnoviteľných zdrojov používanej na chladenie a diaľkové chladenie, ako aj na zmenu prílohy VII.

Uvedená metodika zahŕňa minimálne sezónne výkonnostné faktory pre tepelné čerpadlá fungujúce v obrátenom režime.

4.   Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. c) sa uplatňujú tieto požiadavky:

| a) | konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy sa vypočíta ako súčet všetkých biopalív, palív z biomasy a kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebovaných v odvetví dopravy; avšak kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ktoré sú vyrobené z elektriny z obnoviteľných zdrojov, sa považujú za súčasť výpočtu podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) len pri výpočte množstva elektriny vyrobenej v členskom štáte z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy sa vypočíta ako súčet všetkých biopalív, palív z biomasy a kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebovaných v odvetví dopravy; avšak kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ktoré sú vyrobené z elektriny z obnoviteľných zdrojov, sa považujú za súčasť výpočtu podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) len pri výpočte množstva elektriny vyrobenej v členskom štáte z obnoviteľných zdrojov;

| b) | na výpočet konečnej energetickej spotreby v odvetví dopravy sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív v doprave stanovené v prílohe III. Pri stanovení energetického obsahu palív v doprave, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe III, použijú členské štáty príslušné normy európskej normalizačnej organizácie (ďalej len „ESO“) pre stanovenie výhrevnosti palív. Ak sa na tento účel neprijala nijaká norma ESO, členské štáty použijú príslušné normy Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ďalej len „ISO“). |
| --- | --- |

b)

na výpočet konečnej energetickej spotreby v odvetví dopravy sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív v doprave stanovené v prílohe III. Pri stanovení energetického obsahu palív v doprave, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe III, použijú členské štáty príslušné normy európskej normalizačnej organizácie (ďalej len „ESO“) pre stanovenie výhrevnosti palív. Ak sa na tento účel neprijala nijaká norma ESO, členské štáty použijú príslušné normy Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ďalej len „ISO“).

5.   Podiel energie z obnoviteľných zdrojov sa vypočíta ako hrubá konečná energetická spotreba z obnoviteľných zdrojov vydelená hrubou konečnou energetickou spotrebou zo všetkých zdrojov energie a vyjadruje sa v percentách.

Na účely prvého pododseku tohto odseku sa súčet uvedený v prvom pododseku odseku 1 tohto článku upraví v súlade s článkami 8, 10, 12 a 13.

Pri výpočte hrubej konečnej energetickej spotreby členského štátu na účely merania jeho súladu s cieľmi a orientačnou trajektóriou stanovenými v tejto smernici sa vychádza z toho, že množstvo energie spotrebovanej v leteckej doprave dosahuje podiel na hrubej konečnej energetickej spotrebe daného členského štátu neprevyšujúci 6,18 %. V prípade Cypru a Malty sa vychádza z toho, že množstvo energie spotrebovanej v leteckej doprave dosahuje podiel na hrubej konečnej energetickej spotrebe daných členských štátov neprevyšujúci 4,12 %.

6.   Pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije metodika a vymedzenia pojmov uvedené v nariadení (ES) č. 1099/2008.

Členské štáty zabezpečia súlad štatistických informácií použitých pri výpočte týchto odvetvových a celkových podielov a štatistických informácií oznámených Komisii podľa uvedeného nariadenia.

Článok 8

Platforma Únie pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov a štatistické prenosy medzi členskými štátmi

1.   Členské štáty sa môžu dohodnúť na štatistickom prenose určitého množstva energie z obnoviteľných zdrojov z jedného členského štátu do iného členského štátu. Prenesené množstvo sa:

| a) | odpočíta od množstva energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa na účely tejto smernice zohľadňuje pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý uskutočňuje prenos, a |
| --- | --- |

a)

odpočíta od množstva energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa na účely tejto smernice zohľadňuje pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý uskutočňuje prenos, a

| b) | pripočíta k množstvu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa na účely tejto smernice zohľadňuje pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý prenos prijíma. |
| --- | --- |

b)

pripočíta k množstvu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa na účely tejto smernice zohľadňuje pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý prenos prijíma.

2.   S cieľom uľahčiť dosiahnutie cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a príspevku každého členského štátu k uvedenému cieľu podľa článku 3 ods. 2 tejto smernice a uľahčiť štatistické prenosy v súlade s odsekom 1 tohto článku Komisia zriadi Platformu Únie pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov (Union renewable development platform - ďalej len „URDP“). Členské štáty môžu na dobrovoľnom základe platforme URDP predkladať výročné údaje o svojich národných príspevkoch k cieľu Únie alebo k akejkoľvek referenčnej hodnote stanovenej na monitorovanie pokroku v nariadení (EÚ) 2018/1999 vrátane výšky ich predpokladaného nesplnenia alebo presiahnutia ich príspevku, a údaju o cene, za ktorú by súhlasili s prenosom akéhokoľvek nadbytku vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov z iného členského štátu alebo do iného členského štátu. Cena uvedených prenosov sa určí v jednotlivých prípadoch na základe mechanizmu platformy URDP na spájanie dopytu a dodávky.

3.   Komisia zabezpečí, aby platforma URDP bola schopná spájať dopyt a dodávku na množstvá energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa zohľadňujú pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, a to na základe ceny alebo iných kritérií stanovených členským štátom, ktorý prijíma prenos.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 na doplnenie tejto smernice zriadením platformy URDP a stanovením podmienok na finalizáciu transakcií podľa odseku 5 tohto článku.

4.   Dojednania uvedené v odsekoch 1 a 2 môžu trvať jeden alebo viac kalendárnych rokov. Takéto dojednania sa oznamujú Komisii alebo finalizujú v rámci platformy URDP najneskôr 12 mesiacov po konci každého roku, v ktorom nadobudnú účinnosť. Informácie zaslané Komisii zahŕňajú množstvo a cenu príslušnej energie. Pokiaľ ide o prenosy finalizované v rámci platformy URDP, zúčastnené strany a informácie o konkrétnom prenose sa zverejnia.

5.   Prenos je účinný po tom, ako ho všetky členské štáty zúčastnené na prenose oznámia Komisii alebo ak je to uplatniteľné, po splnení všetkých zúčtovacích podmienok v rámci platformy URDP.

Článok 9

Spoločné projekty medzi členskými štátmi

1.   Dva alebo viaceré členské štáty môžu spolupracovať na všetkých typoch spoločných projektov, ktoré sa týkajú výroby elektriny, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov energie. Do takejto spolupráce sa môžu zapojiť súkromní prevádzkovatelia.

2.   Členské štáty oznámia Komisii podiel alebo množstvo elektriny, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov, ktoré boli vyrobené v rámci akéhokoľvek spoločného projektu na ich území, ktorý začal fungovať po 25. júni 2009, alebo zvýšenou kapacitou zariadenia, ktoré sa zrekonštruovalo po tomto dátume, pričom sa tento podiel alebo množstvo majú započítavať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu na účely tejto smernice.

3.   V oznámení uvedenom v odseku 2 sa:

| a) | opíše navrhované zariadenie alebo sa uvedie rekonštruované zariadenie; |
| --- | --- |

a)

opíše navrhované zariadenie alebo sa uvedie rekonštruované zariadenie;

| b) | určí podiel alebo množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené v tomto zariadení, ktoré sa má započítať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu; |
| --- | --- |

b)

určí podiel alebo množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené v tomto zariadení, ktoré sa má započítať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu;

| c) | uvedie členský štát, v ktorého prospech sa oznámenie podáva, a |
| --- | --- |

c)

uvedie členský štát, v ktorého prospech sa oznámenie podáva, a

| d) | určí obdobie v celých kalendárnych rokoch, počas ktorého sa má elektrina alebo teplo či chlad vyrobené v tomto zariadení z obnoviteľných zdrojov považovať za započítanú do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu. |
| --- | --- |

d)

určí obdobie v celých kalendárnych rokoch, počas ktorého sa má elektrina alebo teplo či chlad vyrobené v tomto zariadení z obnoviteľných zdrojov považovať za započítanú do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu.

4.   Trvanie spoločného projektu uvedeného v tomto článku môže prekročiť rok 2030.

5.   Oznámenie podľa tohto článku sa nesmie zmeniť ani vziať späť bez spoločného súhlasu členského štátu, ktorý oznámenie podáva, a členského štátu uvedeného v súlade s odsekom 3 písm. c).

6.   Komisia na žiadosť dotknutých členských štátov uľahčuje vytváranie spoločných projektov medzi členskými štátmi, najmä prostredníctvom vyčlenenej technickej pomoci a pomoci na vývoj projektov.

Článok 10

Vplyvy spoločných projektov medzi členskými štátmi

1.   Do troch mesiacov po skončení každého roka, ktorý patrí do obdobia uvedeného v článku 9 ods. 3 písm. d), oznámi členský štát, ktorý podal oznámenie podľa článku 9, prostredníctvom listu:

| a) | celkové množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené z obnoviteľných zdrojov počas uvedeného roka zariadením, ktoré bolo predmetom oznámenia podľa článku 9, a |
| --- | --- |

a)

celkové množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené z obnoviteľných zdrojov počas uvedeného roka zariadením, ktoré bolo predmetom oznámenia podľa článku 9, a

| b) | množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené z obnoviteľných zdrojov počas uvedeného roka tým zariadením, ktoré sa má započítať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu v súlade s podmienkami oznámenia. |
| --- | --- |

b)

množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené z obnoviteľných zdrojov počas uvedeného roka tým zariadením, ktoré sa má započítať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov iného členského štátu v súlade s podmienkami oznámenia.

2.   Oznamujúci členský štát zašle oznámenie členskému štátu, v prospech ktorého sa oznámenie urobilo, a Komisii.

3.   Na účely tejto smernice sa množstvo elektriny alebo tepla či chladu z obnoviteľných zdrojov oznámené v súlade s odsekom 1 písm. b):

| a) | odpočíta od množstva elektriny alebo tepla či chladu z obnoviteľných zdrojov zohľadňovaného pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý podal oznámenie podľa odseku 1, a |
| --- | --- |

a)

odpočíta od množstva elektriny alebo tepla či chladu z obnoviteľných zdrojov zohľadňovaného pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý podal oznámenie podľa odseku 1, a

| b) | pripočíta k množstvu elektriny alebo tepla či chladu z obnoviteľných zdrojov zohľadňovanému pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý prijal oznámenie podľa odseku 2. |
| --- | --- |

b)

pripočíta k množstvu elektriny alebo tepla či chladu z obnoviteľných zdrojov zohľadňovanému pri výpočte podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý prijal oznámenie podľa odseku 2.

Článok 11

Spoločné projekty medzi členskými štátmi a tretími krajinami

1.   Jeden alebo viacero členských štátov môže spolupracovať s jednou alebo viacerými tretími krajinami na všetkých druhoch spoločných projektov týkajúcich sa výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov. Do tejto spolupráce sa môžu zapojiť súkromní prevádzkovatelia a prebieha v plnom súlade s medzinárodným právom.

2.   Elektrina z obnoviteľných zdrojov vyrobená v tretej krajine sa zohľadňuje na účely výpočtu podielov energie z obnoviteľných zdrojov členských štátov, iba ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | elektrina sa spotrebúva v Únii, pričom táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak:






  i) | všetci príslušní prevádzkovatelia prenosovej sústavy v krajine pôvodu, krajine určenia a v prípade potreby aj v každej tretej krajine tranzitu pevne určili množstvo elektriny, ktoré zodpovedá započítanej elektrine, do pridelenej kapacity spojenia; |
| --- | --- | --- |

a)

elektrina sa spotrebúva v Únii, pričom táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak:

i)

všetci príslušní prevádzkovatelia prenosovej sústavy v krajine pôvodu, krajine určenia a v prípade potreby aj v každej tretej krajine tranzitu pevne určili množstvo elektriny, ktoré zodpovedá započítanej elektrine, do pridelenej kapacity spojenia;

| ii) | príslušný prevádzkovateľ prenosovej sústavy na strane Únie v rámci spojovacieho vedenia pevne zaregistroval do plánovaného stavu ekvivalent množstva elektriny, ktoré zodpovedá započítanej elektrine, a |
| --- | --- |

ii)

príslušný prevádzkovateľ prenosovej sústavy na strane Únie v rámci spojovacieho vedenia pevne zaregistroval do plánovaného stavu ekvivalent množstva elektriny, ktoré zodpovedá započítanej elektrine, a

| iii) | určená kapacita a výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov v zariadení uvedenom v písmene b) sa týkajú rovnakého časového obdobia; |
| --- | --- |

iii)

určená kapacita a výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov v zariadení uvedenom v písmene b) sa týkajú rovnakého časového obdobia;

| b) | sa elektrina vyrába v zariadení, ktoré sa začalo prevádzkovať po 25. júni 2009, alebo zvýšenou kapacitou zariadenia, ktoré sa zrekonštruovalo po tomto dátume v rámci spoločného projektu uvedeného v odseku 1; |
| --- | --- |

b)

sa elektrina vyrába v zariadení, ktoré sa začalo prevádzkovať po 25. júni 2009, alebo zvýšenou kapacitou zariadenia, ktoré sa zrekonštruovalo po tomto dátume v rámci spoločného projektu uvedeného v odseku 1;

| c) | množstvo vyrobenej a vyvezenej elektriny nezískalo podporu zo systému podpory tretej krajiny s výnimkou investičnej pomoci udelenej zariadeniu a |
| --- | --- |

c)

množstvo vyrobenej a vyvezenej elektriny nezískalo podporu zo systému podpory tretej krajiny s výnimkou investičnej pomoci udelenej zariadeniu a

| d) | elektrina bola vyrobená v súlade s medzinárodným právom v tretej krajine, ktorá je signatárom Dohovoru Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd alebo iných medzinárodných dohovorov alebo zmlúv o ľudských právach. |
| --- | --- |

d)

elektrina bola vyrobená v súlade s medzinárodným právom v tretej krajine, ktorá je signatárom Dohovoru Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd alebo iných medzinárodných dohovorov alebo zmlúv o ľudských právach.

3.   Na účely odseku 4 môžu členské štáty požiadať Komisiu, aby zohľadnila elektrinu z obnoviteľných zdrojov vyrobenú a spotrebovanú v tretej krajine v rámci výstavby spojovacieho vedenia medzi členským štátom a treťou krajinou s veľmi dlhou realizáciou, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | výstavba spojovacieho vedenia sa začala do 31. decembra 2026; |
| --- | --- |

a)

výstavba spojovacieho vedenia sa začala do 31. decembra 2026;

| b) | spojovacie vedenie nie je možné uviesť do prevádzky do 31. decembra 2030; |
| --- | --- |

b)

spojovacie vedenie nie je možné uviesť do prevádzky do 31. decembra 2030;

| c) | spojovacie vedenie je možné uviesť do prevádzky do 31. decembra 2032; |
| --- | --- |

c)

spojovacie vedenie je možné uviesť do prevádzky do 31. decembra 2032;

| d) | po uvedení do prevádzky bude spojovacie vedenie slúžiť na vývoz elektriny z obnoviteľných zdrojov do Únie v súlade s odsekom 2; |
| --- | --- |

d)

po uvedení do prevádzky bude spojovacie vedenie slúžiť na vývoz elektriny z obnoviteľných zdrojov do Únie v súlade s odsekom 2;

| e) | žiadosť sa týka spoločného projektu, ktorý spĺňa kritériá uvedené v odseku 2 písm. b) a c) a ktorý bude využívať spojovacie vedenie po jeho uvedení do prevádzky, a množstva elektriny, ktoré nie je väčšie ako množstvo, ktoré sa vyvezie do Únie po uvedení spojovacieho vedenia do prevádzky. |
| --- | --- |

e)

žiadosť sa týka spoločného projektu, ktorý spĺňa kritériá uvedené v odseku 2 písm. b) a c) a ktorý bude využívať spojovacie vedenie po jeho uvedení do prevádzky, a množstva elektriny, ktoré nie je väčšie ako množstvo, ktoré sa vyvezie do Únie po uvedení spojovacieho vedenia do prevádzky.

4.   Komisii sa oznámi podiel alebo množstvo elektriny vyrobenej akýmkoľvek zariadením na území tretej krajiny, ktoré sa má započítavať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov jedného alebo viacerých členských štátov na účely tejto smernice. Ak ide o viac ako jeden členský štát, rozdelenie uvedeného podielu alebo množstva medzi členské štáty sa oznámi Komisii. Tento podiel alebo toto množstvo nepresiahne podiel alebo množstvo skutočne vyvážané do Únie a spotrebúvané v nej a zodpovedá množstvu uvedenému v odseku 2 písm. a) bodoch i) a ii) a spĺňa podmienky stanovené v písmene a) uvedeného odseku. Oznámenie predloží každý členský štát, do ktorého celkového vnútroštátneho cieľa sa má tento podiel alebo množstvo elektriny započítavať.

5.   V oznámení uvedenom v odseku 4 sa:

| a) | opíše navrhované zariadenie alebo sa uvedie rekonštruované zariadenie; |
| --- | --- |

a)

opíše navrhované zariadenie alebo sa uvedie rekonštruované zariadenie;

| b) | určí podiel alebo množstvo elektriny vyrobenej v tomto zariadení, ktoré sa má započítať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, a pri dodržaní požiadaviek na zachovanie dôvernosti sa uvedú aj súvisiace finančné dojednania; |
| --- | --- |

b)

určí podiel alebo množstvo elektriny vyrobenej v tomto zariadení, ktoré sa má započítať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, a pri dodržaní požiadaviek na zachovanie dôvernosti sa uvedú aj súvisiace finančné dojednania;

| c) | určí obdobie v celých kalendárnych rokoch, počas ktorého sa má elektrina započítavať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, a |
| --- | --- |

c)

určí obdobie v celých kalendárnych rokoch, počas ktorého sa má elektrina započítavať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu, a

| d) | uvedie písomný súhlas tretej krajiny, na území ktorej sa má zariadenie prevádzkovať, s písmenami b) a c) a určenie podielu alebo množstva elektriny vyrobenej v zariadení, ktorá sa použije v tejto tretej krajine. |
| --- | --- |

d)

uvedie písomný súhlas tretej krajiny, na území ktorej sa má zariadenie prevádzkovať, s písmenami b) a c) a určenie podielu alebo množstva elektriny vyrobenej v zariadení, ktorá sa použije v tejto tretej krajine.

6.   Trvanie spoločného projektu, ako sa uvádza v tomto článku, môže prekročiť rok 2030.

7.   Oznámenie podľa tohto článku sa môže zmeniť alebo vziať späť iba na základe spoločného súhlasu členského štátu, ktorý oznámenie podáva, a tretej krajiny, ktorá uznala spoločný projekt v súlade s odsekom 5 písm. d).

8.   Členské štáty a Únia podnecujú príslušné orgány Energetického spoločenstva, aby v súlade so Zmluvou o Energetickom spoločenstve prijali opatrenia potrebné na to, aby mohli zmluvné strany uplatňovať ustanovenia o spolupráci medzi členskými štátmi uvedené v tejto smernici.

Článok 12

Vplyvy spoločných projektov medzi členskými štátmi a tretími krajinami

1.   Do 12 mesiacov po skončení každého roka, ktorý patrí do obdobia určeného podľa článku 11 ods. 5 písm. c), oznamujúci členský štát písomne oznámi:

| a) | celkové množstvo elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov počas daného roka zariadením, ktoré bolo predmetom oznámenia podľa článku 11; |
| --- | --- |

a)

celkové množstvo elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov počas daného roka zariadením, ktoré bolo predmetom oznámenia podľa článku 11;

| b) | množstvo elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov počas daného roka tým zariadením, ktoré sa má započítať do jeho podielu energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s podmienkami oznámenia podľa článku 11, a |
| --- | --- |

b)

množstvo elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov počas daného roka tým zariadením, ktoré sa má započítať do jeho podielu energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s podmienkami oznámenia podľa článku 11, a

| c) | dôkaz o splnení podmienok stanovených v článku 11 ods. 2. |
| --- | --- |

c)

dôkaz o splnení podmienok stanovených v článku 11 ods. 2.

2.   Členský štát uvedený v odseku 1 zašle písomné oznámenie Komisii a tretej krajine, ktorá uznala projekt v súlade s článkom 11 ods. 5 písm. d).

3.   Na účely výpočtu podielov energie z obnoviteľných zdrojov podľa tejto smernice sa pri výpočte podielov z obnoviteľných zdrojov členského štátu, ktorý podáva oznámenie, pripočíta množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov oznámené v súlade s odsekom 1 písm. b) k zohľadňovanému množstvu energie z obnoviteľných zdrojov.

Článok 13

Spoločné systémy podpory

1.   Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov podľa článku 5, sa môžu dva alebo viaceré členské štáty dobrovoľne rozhodnúť, že budú spoločne alebo čiastočne koordinovať svoje vnútroštátne systémy podpory. V takýchto prípadoch sa môže určité množstvo energie z obnoviteľných zdrojov vyrobené na území jedného zúčastneného členského štátu započítavať do podielu energie z obnoviteľných zdrojov druhého zúčastneného členského štátu, ak tieto členské štáty:

| a) | vykonajú štatistický prenos určeného množstva energie z obnoviteľných zdrojov z jedného členského štátu do druhého členského štátu v súlade s článkom 8 alebo |
| --- | --- |

a)

vykonajú štatistický prenos určeného množstva energie z obnoviteľných zdrojov z jedného členského štátu do druhého členského štátu v súlade s článkom 8 alebo

| b) | stanovia dohodou zúčastnených členských štátov pravidlo rozdeľovania množstva energie z obnoviteľných zdrojov medzi zúčastnené členské štáty. |
| --- | --- |

b)

stanovia dohodou zúčastnených členských štátov pravidlo rozdeľovania množstva energie z obnoviteľných zdrojov medzi zúčastnené členské štáty.

Pravidlo rozdeľovania uvedené v písmene b) prvého pododseku, sa oznámi Komisii najneskôr tri mesiace po skončení prvého roku, v ktorom nadobudne účinnosť.

2.   Do troch mesiacov po skončení každého roka oznámi každý členský štát, ktorý podal oznámenie podľa odseku 1 druhého pododseku, celkové množstvo elektriny alebo tepla či chladu vyrobené z obnoviteľných zdrojov počas roka, na ktoré sa má uplatňovať pravidlo rozdeľovania.

3.   Na účely výpočtu podielov energie z obnoviteľných zdrojov podľa tejto smernice sa množstvo elektriny alebo tepla či chladu z obnoviteľných zdrojov oznámené v súlade s odsekom 2 prerozdelí medzi dotknuté členské štáty v súlade s oznámeným pravidlom rozdeľovania.

4.   Komisia šíri usmernenia a najlepšie postupy a na žiadosť dotknutých členských štátov uľahčuje vytváranie spoločných systémov podpory medzi členskými štátmi.

Článok 14

Zvyšovanie kapacity

Na účely článku 9 ods. 2 a článku 11 ods. 2 písm. b) sa jednotky energie z obnoviteľných zdrojov vyplývajúce zo zvýšenia kapacity zariadenia považujú za jednotky vyrobené iným zariadením, ktoré sa uviedlo do prevádzky v momente, keď došlo k zvýšeniu kapacity.

Článok 15

Administratívne postupy, predpisy a poriadky

1.   Členské štáty zabezpečia, aby všetky vnútroštátne pravidlá vzťahujúce sa na postupy schvaľovania a vydávania osvedčení a povolení, ktoré sa uplatňujú vo vzťahu k zariadeniam a súvisiacim prenosovým a distribučným sieťam na výrobu elektriny, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov a na procesy premeny biomasy na biopalivá, biokvapaliny, palivá z biomasy alebo na iné energetické produkty a na kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, boli primerané a potrebné a prispievali k uplatňovaniu zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.

Členské štáty prijmú najmä vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby:

| a) | administratívne postupy boli efektívne a vybavované na príslušnej administratívnej úrovni a aby sa stanovili predvídateľné časové rámce pre postupy uvedené v prvom pododseku; |
| --- | --- |

a)

administratívne postupy boli efektívne a vybavované na príslušnej administratívnej úrovni a aby sa stanovili predvídateľné časové rámce pre postupy uvedené v prvom pododseku;

| b) | pravidlá týkajúce sa schvaľovania, ako aj vydávania osvedčení a povolení boli objektívne, transparentné a primerané, nerobili rozdiely medzi žiadateľmi a úplne zohľadňovali špecifiká jednotlivých technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

pravidlá týkajúce sa schvaľovania, ako aj vydávania osvedčení a povolení boli objektívne, transparentné a primerané, nerobili rozdiely medzi žiadateľmi a úplne zohľadňovali špecifiká jednotlivých technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| c) | správne poplatky, ktoré platia spotrebitelia, projektanti, architekti, stavbári a dodávatelia a inštalatéri vybavenia a systémov, boli transparentné a súviseli s nákladmi, a |
| --- | --- |

c)

správne poplatky, ktoré platia spotrebitelia, projektanti, architekti, stavbári a dodávatelia a inštalatéri vybavenia a systémov, boli transparentné a súviseli s nákladmi, a

| d) | sa pre decentralizované zariadenia a pre výrobu a uskladňovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanovili zjednodušené a menej zaťažujúce schvaľovacie postupy vrátane postupu jednoduchého oznámenia. |
| --- | --- |

d)

sa pre decentralizované zariadenia a pre výrobu a uskladňovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanovili zjednodušené a menej zaťažujúce schvaľovacie postupy vrátane postupu jednoduchého oznámenia.

2.   Členské štáty jasne vymedzia všetky technické špecifikácie, ktoré majú spĺňať zariadenia a systémy na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a ktoré sú predpokladom čerpania výhod zo systémov podpory. V prípade, že existujú európske normy vrátane environmentálnych označení, energetických označení a iných technických referenčných systémov vytvorených európskymi normalizačnými orgánmi, sú takéto technické špecifikácie vyjadrené na základe týchto noriem. V takýchto technických špecifikáciách sa nepredpisuje, kde sa má zariadeniam a systémom udeliť osvedčenie, a nesmú byť prekážkou správneho fungovania vnútorného trhu.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni začlenili ustanovenia o integrácii a zavedení energie z obnoviteľných zdrojov vrátane samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a o využívaní nevyhnutného odpadového tepla a chladu pri plánovaní vrátane včasného priestorového plánovania, projektovaní, výstavbe a renovácii mestskej infraštruktúry, priemyselných, komerčných alebo obytných oblastí a energetických infraštruktúr vrátane elektrických sietí, sietí diaľkového vykurovania a chladenia, sietí zemného plynu a sietí alternatívnych palív. Členské štáty predovšetkým nabádajú miestne a regionálne správne orgány, aby vo vhodných prípadoch začleňovali vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov do plánovania mestskej infraštruktúry a viedli konzultácie s prevádzkovateľmi sietí s cieľom zohľadniť vplyv programov energetickej efektívnosti a reakcie na dopyt, ako aj osobitných ustanovení o samospotrebe energie z obnoviteľných zdrojov a komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov na plány prevádzkovateľov v oblasti rozvoja infraštruktúry.

4.   Členské štáty do svojich stavebných predpisov a poriadkov začlenia vhodné opatrenia na zvyšovanie podielu všetkých druhov energie z obnoviteľných zdrojov v stavebníctve.

Členské štáty môžu pri vytváraní týchto opatrení alebo vo svojich systémoch podpory zohľadniť v prípade potreby vnútroštátne opatrenia týkajúce sa podstatného zvýšenia samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov, miestneho uskladňovania energie a energetickej efektívnosti a týkajúce sa kombinovanej výroby elektriny a tepla a týkajúce sa pasívnych budov a budov s nízkou alebo nulovou spotrebou energiou.

Členské štáty vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch alebo inými prostriedkami s rovnakým účinkom požadujú využívanie určitých minimálnych úrovní energie z obnoviteľných zdrojov v nových budovách a v existujúcich budovách, ktoré sú predmetom rozsiahlej obnovy, pokiaľ je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné a so zreteľom na výsledky výpočtu nákladovej optimálnosti vykonaného podľa článku 5 ods. 2 smernice 2010/31/EÚ a pokiaľ to nemá negatívny vplyv na kvalitu vzduchu vo vnútri budov. Členské štáty povolia, aby sa tieto minimálne úrovne plnili okrem iného prostredníctvom účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktoré využíva významný podiel energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu.

Požiadavky uvedené v prvom pododseku sa vzťahujú na ozbrojené sily iba v rozsahu, v ktorom ich uplatňovanie nie je v rozpore s povahou a prvotným cieľom činností ozbrojených síl, a s výnimkou materiálu, ktorý sa používa výhradne na vojenské účely.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby nové verejné budovy a existujúce verejné budovy, ktoré sú predmetom rozsiahlej obnovy, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni plnili v kontexte tejto smernice od 1. januára 2012 úlohu vzorov. Členské štáty môžu okrem iného povoliť, aby sa táto povinnosť splnila dodržaním ustanovení o budovách s takmer nulovou spotrebou energie, ako sa požaduje v smernici 2010/31/EÚ, alebo stanovením toho, že strechy verejných budov alebo zmiešaných súkromno-verejných budov využívajú tretie strany pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

6.   Členské štáty s ohľadom na svoje stavebné predpisy a poriadky podporujú využitie vykurovacích a chladiacich systémov a zariadení využívajúcich obnoviteľné zdroje, ktoré dosahujú značné zníženie energetickej spotreby. Na uvedený účel členské štáty využívajú energetické alebo environmentálne označenia alebo iné vhodné osvedčenia alebo normy vypracované na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie, ak existujú, a zabezpečujú poskytovanie primeraných informácií a poradenstva o obnoviteľných a vysoko energeticky efektívnych alternatívach, ako aj o prípadných finančných nástrojoch a stimuloch dostupných v prípade výmeny s cieľom podporovať vyššiu mieru výmeny starých vykurovacích systémov a väčší prechod na riešenia vychádzajúce z energie z obnoviteľných zdrojov v súlade so smernicou 2010/31/EÚ.

7.   Členské štáty vykonávajú posúdenie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov a využívania odpadového tepla a chladu v odvetví vykurovania a chladenia. Toto posúdenie vo vhodných prípadoch zahŕňa priestorovú analýzu oblastí vhodných pre aplikácie s nízkym rizikom pre životné prostredie a potenciálu pre malé projekty v domácnostiach a je súčasťou druhého komplexného posúdenia požadovaného podľa článku 14 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ prvýkrát do 31. decembra 2020 a potom súčasťou aktualizácií tohto komplexného posúdenia.

8.   Členské štáty posudzujú regulačné a administratívne prekážky pre uzatváranie dlhodobých zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, odstraňujú neodôvodnené prekážky a uľahčujú využívanie takýchto zmlúv. Členské štáty zabezpečia, aby tieto zmluvy nepodliehali neprimeraným alebo diskriminačným postupom alebo poplatkom.

Členské štáty opíšu politiky a opatrenia na uľahčenie využívania zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a v správach o pokroku podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Článok 16

Organizácia a trvanie postupu vydávania povolení

1.   Členské štáty zriadia alebo určia jedno alebo viacero kontaktných miest. Uvedené kontaktné miesta na žiadosť žiadateľa poskytujú usmernenia a podporu počas celého administratívneho procesu žiadosti o povolenie a vydania povolenia. Žiadateľovi stačí obrátiť sa v súvislosti s celým postupom len na jedno kontaktné miesto. Postup vydávania povolení sa vzťahuje na príslušné administratívne povolenia na vybudovanie, modernizáciu a prevádzkovanie zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a vybavenosti potrebnej na ich pripojenie do siete. Postup vydávania povolení sa skladá zo všetkých postupov od potvrdenia prijatia žiadosti po zaslanie výsledku postupu, ako sa uvádza v odseku 2.

2.   Kontaktné miesto transparentne usmerňuje žiadateľa počas administratívneho procesu podania žiadosti, až pokým príslušné orgány na konci procesu nevydajú jedno alebo viacero rozhodnutí, poskytuje žiadateľovi všetky potrebné informácie a vo vhodných prípadoch zapája ďalšie správne orgány. Žiadateľom sa musí povoliť predložiť príslušné dokumenty aj v digitálnej forme.

3.   Kontaktné miesto sprístupní príručku postupov pre navrhovateľov projektov v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov a tieto informácie poskytne aj online, pričom sa bude osobitne venovať aj malým projektom a projektom samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov. Informácie online označia relevantné kontaktné miesto podľa žiadosti žiadateľa. Ak má členský štát viac ako jedno kontaktné miesto, informácie poskytované online označia relevantné kontaktné miesto podľa žiadosti žiadateľa.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 7, postup vydávania povolení uvedený v odseku 1 nepresiahne dva roky v prípade elektrárne, vrátane všetkých relevantných postupov príslušných orgánov. V prípade riadne odôvodnených mimoriadnych okolností sa táto dvojročná lehota môže predĺžiť najviac o jeden rok.

5.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 7, postup udeľovania povolenia nepresiahne jeden rok v prípade zariadení s kapacitou výroby elektriny nižšou ako 150 kW. V prípade riadne odôvodnených mimoriadnych okolností sa táto jednoročná lehota môže predĺžiť najviac o jeden rok.

Členské štáty zabezpečia, aby žiadatelia mali ľahký prístup k jednoduchým postupom na riešenie sporov týkajúcich sa postupov udeľovania povolení a vydávania povolení na výstavbu a prevádzku zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, v príslušných prípadoch vrátane alternatívnych mechanizmov riešenia sporov.

6.   Členské štáty uľahčia modernizáciu existujúcich zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov tým, že zabezpečia zjednodušený a rýchly proces vydávania povolení. Dĺžka tohto procesu nepresiahne jeden rok.

V prípade riadne odôvodnených mimoriadnych okolností, ako sú napríklad nadradené bezpečnostné dôvody, ak projekt modernizácie podstatne ovplyvňuje sústavu alebo pôvodnú kapacitu, veľkosť alebo výkon zariadenia, sa táto jednoročná lehota môže predĺžiť najviac o jeden rok.

7.   Lehoty stanovené v tomto článku sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vyplývajúce z uplatniteľného práva Únie v oblasti životného prostredia, odvolacie konania, opravné prostriedky a iné konania na súde alebo pred tribunálom a alternatívne mechanizmy riešenia sporov vrátane konaní vo veciach sťažností, mimosúdnych odvolaní a opravných prostriedkov, a tieto lehoty sa môžu predĺžiť o dobu trvania takýchto konaní.

8.   Členské štáty môžu stanoviť postup jednoduchého oznamovania pripojení do siete pri projektoch modernizácie, ako sa uvádza v článku 17 ods. 1. Ak sa tak stane, členské štáty povolia modernizáciu po oznámení príslušnému orgánu, ak sa neočakáva žiaden významný negatívny environmentálny ani sociálny vplyv. Uvedený orgán rozhodne do šiestich mesiacov od prijatia oznámenia, či je postačujúce.

Ak príslušný orgán rozhodne, že oznámenie je postačujúce, automaticky udelí povolenie. Ak uvedený orgán rozhodne, že oznámenie nie je postačujúce, je potrebné požiadať o nové povolenie a uplatňujú sa lehoty uvedené v odseku 6.

Článok 17

Postup jednoduchého oznamovania pripojení do siete

1.   Členské štáty stanovia postup jednoduchého oznamovania pre pripojenie do siete, ktorým sa zariadenia alebo agregované výrobné jednotky samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov a demonštračné projekty s kapacitou výroby elektriny najviac 10,8 kW, alebo jej ekvivalentom v prípade iných ako trojfázových pripojení, pripoja do siete po oznámení prevádzkovateľovi distribučnej sústavy.

Prevádzkovateľ distribučnej sústavy môže v obmedzenej lehote od oznámenia zamietnuť požadované pripojenie do siete alebo navrhnúť iné miesto pripojenia do siete z odôvodnených bezpečnostných dôvodov alebo z dôvodu technickej nezlučiteľnosti prvkov sústavy. V prípade kladného rozhodnutia prevádzkovateľa distribučnej sústavy alebo ak prevádzkovateľ distribučnej sústavy nerozhodne do jedného mesiaca od oznámenia, možno zariadenie alebo agregovanú výrobnú jednotku pripojiť.

2.   Členské štáty môžu umožniť postup jednoduchého oznámenia pre zariadenia alebo agregované výrobné jednotky s kapacitou výroby elektriny vyššou ako 10,8 kW a nepresahujúcou 50 kW, ak zostane zachovaná stabilita siete, spoľahlivosť siete a bezpečnosť siete.

Článok 18

Informácie a odborná príprava

1.   Členské štáty zabezpečia, aby informácie týkajúce sa podporných opatrení boli dostupné pre všetky zainteresované strany, ako sú spotrebitelia vrátane spotrebiteľov s nízkym príjmom, zraniteľných spotrebiteľov, samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov, komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, stavbárov, inštalatérov, architektov, dodávateľov vykurovacích, chladiacich a elektrických zariadení a systémov, a dodávatelia vozidiel, v ktorých je možné využiť energiu z obnoviteľných zdrojov, a dodávatelia inteligentných dopravných systémov.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby informácie o čistých výhodách, nákladoch a energetickej efektívnosti zariadení a systémov určených na využitie tepla, chladu a elektriny z obnoviteľných zdrojov sprístupnili dodávatelia takéhoto zariadenia alebo systému, alebo príslušné orgány.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby boli systémy udeľovania osvedčení alebo ekvivalentné kvalifikačné systémy prístupné pre inštalatérov maloobjemových kotlov a pecí na biomasu, solárnych fotovoltických a solárnych tepelných systémov, plytkých geotermálnych systémov a tepelných čerpadiel. Tieto systémy môžu v prípade potreby zohľadňovať existujúce systémy a štruktúry a zakladajú sa na kritériách stanovených v prílohe IV. Každý členský štát uznáva osvedčenia udelené inými členskými štátmi v súlade s týmito kritériami.

4.   Členské štáty sprístupnia verejnosti informácie o systémoch udeľovania osvedčení alebo ekvivalentných kvalifikačných systémoch uvedených v odseku 3. Členské štáty môžu sprístupniť verejnosti aj zoznam inštalatérov, ktorí majú odbornú kvalifikáciu alebo osvedčenie v súlade s odsekom 3.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby boli usmernenia k dispozícii pre všetky zainteresované strany, najmä pre projektantov a architektov, aby mohli pri plánovaní, projektovaní, výstavbe a obnove priemyselných, komerčných alebo obytných oblastí náležite zvážiť optimálnu kombináciu energie z obnoviteľných zdrojov, vysokoefektívnych technológií a diaľkového vykurovania a chladenia.

6.   Členské štáty vytvoria, prípadne za účasti miestnych a regionálnych orgánov, vhodné programy informovania, zvyšovania povedomia, usmerňovania alebo odbornej prípravy s cieľom informovať občanov o tom, ako si uplatniť svoje práva aktívnych odberateľov, a o výhodách a praktických podrobnostiach vrátane technických a finančných aspektov vývoja a využívania energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj v prípade samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov alebo v rámci komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.

Článok 19

Potvrdenia o pôvode pre energiu z obnoviteľných zdrojov

1.   Na účely preukázania podielu alebo množstva energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe dodávateľa koncovému odberateľovi a v energii dodávanej spotrebiteľom v rámci zmlúv uvedenej na trh s odkazom na spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov členské štáty zabezpečia, aby pôvod energie z obnoviteľných zdrojov bolo možné zaručiť v zmysle tejto smernice v súlade s objektívnymi, transparentnými a nediskriminačnými kritériami.

2.   Na tento účel členské štáty zabezpečia, aby sa na žiadosť výrobcu energie z obnoviteľných zdrojov vydalo potvrdenie o pôvode, pokiaľ sa členské štáty na účely zohľadnenia trhovej hodnoty potvrdenia o pôvode nerozhodnú, že nebudú vydávať takéto potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí získali finančnú podporu zo systému podpory. Členské štáty môžu stanoviť, že potvrdenia o pôvode sa vydávajú aj pre energiu z neobnoviteľných zdrojov. Vydávanie potvrdení o pôvode môže podliehať minimálnemu kapacitnému obmedzeniu. Potvrdenie o pôvode má štandardný objem 1 MWh. Na každú jednotku vyrobenej energie sa vydáva len jedno potvrdenie o pôvode.

Členské štáty zabezpečia, aby sa každá jednotka energie z obnoviteľných zdrojov započítala iba raz.

Keď výrobca získa finančnú podporu zo systému podpory, členské štáty zabezpečia, aby sa v príslušnom systéme podpory primerane zohľadnila trhová hodnota potvrdenia o pôvode pre rovnakú výrobu.

V každom z týchto prípadoch sa považuje trhová hodnota potvrdenia o pôvode za zohľadnenú primerane:

| a) | ak sa finančná podpora poskytuje prostredníctvom verejnej súťaže alebo systému obchodovateľných zelených certifikátov; |
| --- | --- |

a)

ak sa finančná podpora poskytuje prostredníctvom verejnej súťaže alebo systému obchodovateľných zelených certifikátov;

| b) | ak sa trhová hodnota potvrdení o pôvode administratívne zohľadní v objeme finančnej podpory, alebo |
| --- | --- |

b)

ak sa trhová hodnota potvrdení o pôvode administratívne zohľadní v objeme finančnej podpory, alebo

| c) | ak sa potvrdenia o pôvode nevydávajú priamo výrobcovi, ale dodávateľovi alebo spotrebiteľovi, ktorý nakupuje energiu z obnoviteľných zdrojov buď v konkurenčnom prostredí, alebo prostredníctvom dlhodobej zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

c)

ak sa potvrdenia o pôvode nevydávajú priamo výrobcovi, ale dodávateľovi alebo spotrebiteľovi, ktorý nakupuje energiu z obnoviteľných zdrojov buď v konkurenčnom prostredí, alebo prostredníctvom dlhodobej zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.

Na účely zohľadnenia trhovej hodnoty potvrdenia o pôvode môžu členské štáty okrem iného rozhodnúť, že vydajú výrobcovi potvrdenie o pôvode, a následne ho ihneď zrušia.

Potvrdenie o pôvode nezohráva žiadnu úlohu z hľadiska dodržiavania článku 3 zo strany členského štátu. Prevody potvrdení o pôvode, samostatne alebo spoločne s fyzickým prenosom energie, nemajú žiaden vplyv na rozhodnutie členských štátov využívať štatistické prenosy, spoločné projekty alebo spoločné systémy podpory na účely plnenia článku 3, alebo na výpočet hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkom 7.

3.   Na účely odseku 1 sú potvrdenia o pôvode platné 12 mesiacov po výrobe príslušnej jednotky energie. Členské štáty zabezpečia, aby všetkým potvrdeniam o pôvode, ktoré neboli zrušené, skončila platnosť najneskôr 18 mesiacov po výrobe danej jednotky energie. Členské štáty začlenia potvrdenia o pôvode so skončenou platnosťou do výpočtu ich zvyškového energetického mixu.

4.   Na účely zverejňovania informácií uvedených v odsekoch 8 a 13 členské štáty zabezpečia, aby energetické spoločnosti rušili potvrdenia o pôvode najneskôr šesť mesiacov po skončení ich platnosti.

5.   Členské štáty alebo určené príslušné orgány vykonávajú dohľad nad vydávaním, prevodom a rušením potvrdení o pôvode. Určené príslušné orgány majú geografickú právomoc, ktorá sa neprekrýva, a sú nezávislé od činností výroby, obchodovania a dodávky.

6.   Členské štáty alebo určené príslušné orgány zavedú vhodné mechanizmy na zabezpečenie toho, aby sa potvrdenia o pôvode vydávali, prevádzali a rušili elektronicky a aby boli presné, spoľahlivé a chránené voči podvodom. Členské štáty a určené príslušné orgány zabezpečia, aby požiadavky, ktoré ukladajú, boli v súlade s normou CEN - EN 16325.

7.   Potvrdenie o pôvode obsahuje aspoň tieto informácie:

| a) | zdroj energie, z ktorého bola energia vyrobená, ako aj počiatočný a koncový dátum výroby; |
| --- | --- |

a)

zdroj energie, z ktorého bola energia vyrobená, ako aj počiatočný a koncový dátum výroby;

| b) | či sa týka:






  i) | elektriny, |
| --- | --- | --- |

b)

či sa týka:

i)

elektriny,

| ii) | plynu vrátane vodíka, alebo |
| --- | --- |

ii)

plynu vrátane vodíka, alebo

| iii) | vykurovania alebo chladenia; |
| --- | --- |

iii)

vykurovania alebo chladenia;

| c) | označenie, miesto, typ a kapacitu zariadenia, v ktorom bola energia vyrobená; |
| --- | --- |

c)

označenie, miesto, typ a kapacitu zariadenia, v ktorom bola energia vyrobená;

| d) | či získalo zariadenie investičnú podporu a či získala energetická jednotka akúkoľvek inú podporu z vnútroštátneho systému podpory a druh systému podpory; |
| --- | --- |

d)

či získalo zariadenie investičnú podporu a či získala energetická jednotka akúkoľvek inú podporu z vnútroštátneho systému podpory a druh systému podpory;

| e) | dátum sprevádzkovania zariadenia a |
| --- | --- |

e)

dátum sprevádzkovania zariadenia a

| f) | dátum a krajinu vydania a osobitné identifikačné číslo. |
| --- | --- |

f)

dátum a krajinu vydania a osobitné identifikačné číslo.

Na potvrdeniach o pôvode zo zariadení s kapacitou menšou ako 50 kW môžu byť uvedené zjednodušené informácie.

8.   Keď sa od dodávateľa elektriny požaduje, aby preukázal podiel alebo množstvo energie z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom mixe na účely článku 3 ods. 9 písm. a) smernice 2009/72/ES, využije na to potvrdenia o pôvode, nie však v prípade:

| a) | podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix, alebo |
| --- | --- |

a)

podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix, alebo

| b) | v prípade, keď sa členský štát rozhodne nevydať potvrdenia o pôvode výrobcovi, ktorý dostáva finančnú podporu zo systému podpory. |
| --- | --- |

b)

v prípade, keď sa členský štát rozhodne nevydať potvrdenia o pôvode výrobcovi, ktorý dostáva finančnú podporu zo systému podpory.

Ak členské štáty ustanovili potvrdenia o pôvode aj pre iné druhy energie, dodávatelia na účely zverejňovania informácií uvádzajú rovnaký druh potvrdenia o pôvode ako dodaná energia. Podobne sa potvrdenia o pôvode vypracované podľa článku 14 ods. 10 smernice 2012/27/EÚ môžu používať na zdôvodnenie každej požiadavky na preukázanie množstva elektriny vyrobenej v rámci vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Na účely odseku 2 tohto článku, ak sa elektrina vyrába vysokoúčinnou kombinovanou výrobou z obnoviteľných zdrojov, možno vydať iba jedno potvrdenie o pôvode uvádzajúce obe vlastnosti.

9.   Členské štáty uznávajú potvrdenia o pôvode vydané inými členskými štátmi v súlade s touto smernicou výhradne ako dôkaz prvkov uvedených v odseku 1 a odseku 7 prvom pododseku písm. a) až f). Členský štát môže odmietnuť uznať potvrdenie o pôvode len v prípade, že má opodstatnené pochybnosti o jeho presnosti, spoľahlivosti alebo vierohodnosti. Členský štát o takomto odmietnutí a o jeho dôvodoch informuje Komisiu.

10.   Ak Komisia zistí, že odmietnutie uznania potvrdenia o pôvode je neodôvodnené, môže prijať rozhodnutie, ktorým sa od daného členského štátu vyžaduje uznanie predmetného potvrdenia o pôvode.

11.   Členské štáty neuznávajú potvrdenia o pôvode vydané treťou krajinou s výnimkou situácie, keď Únia uzavrela dohodu s touto treťou krajinou o vzájomnom uznávaní potvrdení o pôvode vydaných v Únii a kompatibilných systémov potvrdení o pôvode zriadených v uvedenej tretej krajine, a to iba v prípade, že existuje priamy dovoz alebo vývoz energie.

12.   Členský štát môže v súlade s právom Únie zaviesť objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá pre používanie potvrdení o pôvode v súlade s povinnosťami stanovenými v článku 3 ods. 9 smernice 2009/72/ES.

13.   Komisia prijme správu, v ktorej posúdi možnosti vytvorenia zelenej značky Únie s cieľom presadzovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov z nových zariadení. Dodávatelia využijú na preukázanie súladu s požiadavkami takejto značky informácie obsiahnuté v potvrdeniach o pôvode.

Článok 20

Prístup do sietí a ich prevádzka

1.   Členské štáty vo vhodných prípadoch posúdia potrebu rozšírenia existujúcej infraštruktúry plynárenskej siete s cieľom uľahčiť začlenenie plynu z obnoviteľných zdrojov.

2.   Členské štáty vo vhodných prípadoch požadujú od prevádzkovateľov prepravných sietí a prevádzkovateľov distribučných sietí na svojom území, aby uverejnili technické pravidlá v súlade s článkom 8 smernice 2009/73/ES, najmä čo sa týka pravidiel pripojenia do siete, ktoré zahŕňajú požiadavky na kvalitu plynu, jeho odorizáciu a tlak. Členské štáty taktiež požadujú od prevádzkovateľov prepravných a distribučných sietí, aby zverejňovali tarify za pripojenie plynu z obnoviteľných zdrojov na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií.

3.   Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, prijmú podľa potreby nevyhnutné opatrenia na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby zodpovedala rozvoju v oblasti výroby tepla a chladu vo veľkých zariadeniach na biomasu, slnečnú energiu, energiu z okolia a geotermálnu energiu a z odpadového tepla a chladu.

Článok 21

Samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov

1.   Členské štáty zabezpečia, aby mali spotrebitelia nárok stať sa samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s týmto článkom.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby mali samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov samostatne alebo prostredníctvom agregátorov nárok:

| a) | vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov, a to aj na vlastnú spotrebu, uskladňovať a predávať nadmernú produkciu elektriny z obnoviteľných zdrojov, okrem iného prostredníctvom zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, dodávateľov elektriny a dojednaní o partnerskom obchodovaní, a to bez toho, aby boli vystavení:






  i) | v súvislosti s elektrinou, ktorú odoberajú zo siete alebo ktorú do nej dodávajú, diskriminačným alebo neprimeraným postupom a poplatkom a sieťovým poplatkom, ktoré neodrážajú náklady; |
| --- | --- | --- |

a)

vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov, a to aj na vlastnú spotrebu, uskladňovať a predávať nadmernú produkciu elektriny z obnoviteľných zdrojov, okrem iného prostredníctvom zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, dodávateľov elektriny a dojednaní o partnerskom obchodovaní, a to bez toho, aby boli vystavení:

i)

v súvislosti s elektrinou, ktorú odoberajú zo siete alebo ktorú do nej dodávajú, diskriminačným alebo neprimeraným postupom a poplatkom a sieťovým poplatkom, ktoré neodrážajú náklady;

| ii) | v súvislosti s ich samovyrobenou elektrinou z obnoviteľných zdrojov, ktorá zostáva v ich priestoroch, diskriminačným alebo neprimeraným postupom a akýmkoľvek poplatkom alebo platbám; |
| --- | --- |

ii)

v súvislosti s ich samovyrobenou elektrinou z obnoviteľných zdrojov, ktorá zostáva v ich priestoroch, diskriminačným alebo neprimeraným postupom a akýmkoľvek poplatkom alebo platbám;

| b) | nainštalovať a prevádzkovať systémy skladovania elektriny v kombinácii so zariadeniami vyrábajúcimi elektrinu z obnoviteľných zdrojov na samospotrebu bez toho, aby podliehali dvojitým poplatkom vrátane sieťových poplatkov za skladovanie elektriny, ktorá zostáva v ich priestoroch; |
| --- | --- |

b)

nainštalovať a prevádzkovať systémy skladovania elektriny v kombinácii so zariadeniami vyrábajúcimi elektrinu z obnoviteľných zdrojov na samospotrebu bez toho, aby podliehali dvojitým poplatkom vrátane sieťových poplatkov za skladovanie elektriny, ktorá zostáva v ich priestoroch;

| c) | uchovať si svoje práva a povinnosti ako koncoví odberatelia; |
| --- | --- |

c)

uchovať si svoje práva a povinnosti ako koncoví odberatelia;

| d) | dostávať odmenu, v príslušných prípadoch aj prostredníctvom systémov podpory, za samovyrobenú elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ktorú dodávajú do siete, pričom táto odmena odráža trhovú hodnotu uvedenej elektriny a ktorá môže zohľadňovať dlhodobú hodnotu dodávanej elektriny z hľadiska siete, životného prostredia a spoločnosti. |
| --- | --- |

d)

dostávať odmenu, v príslušných prípadoch aj prostredníctvom systémov podpory, za samovyrobenú elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ktorú dodávajú do siete, pričom táto odmena odráža trhovú hodnotu uvedenej elektriny a ktorá môže zohľadňovať dlhodobú hodnotu dodávanej elektriny z hľadiska siete, životného prostredia a spoločnosti.

3.   Členské štáty môžu na samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov uplatňovať nediskriminačné a primerané poplatky a platby v súvislosti s ich samovyrobenou elektrinou z obnoviteľných zdrojov, ktorá zostáva v ich priestoroch, a to v jednom alebo vo viacerých týchto prípadoch:

| a) | ak sa v súvislosti s elektrinou z obnoviteľných zdrojov poskytuje podpora zo systémov podpory, iba v takom rozsahu, aby sa nenarušila hospodárska životaschopnosť projektu a stimulačný účinok takejto podpory; |
| --- | --- |

a)

ak sa v súvislosti s elektrinou z obnoviteľných zdrojov poskytuje podpora zo systémov podpory, iba v takom rozsahu, aby sa nenarušila hospodárska životaschopnosť projektu a stimulačný účinok takejto podpory;

| b) | ak od 1. decembra 2026 celkový podiel samospotrebiteľských zariadení prekročí 8 % celkovej inštalovanej kapacity výroby elektriny členského štátu a ak sa preukáže prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov vykonanej národným regulačným orgánom daného členského štátu pomocou otvoreného, transparentného a participatívneho procesu, že ustanovenie odseku 2 písm. a) bodu ii) má buď za následok výrazné neprimerané zaťaženie dlhodobej finančnej udržateľnosti elektrického systému alebo že vytvára väčší stimul, než je objektívne potrebný na dosiahnutie nákladovo efektívneho zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a že takéto zaťaženie alebo takýto stimul nemožno minimalizovať prijatím iných primeraných opatrení, alebo |
| --- | --- |

b)

ak od 1. decembra 2026 celkový podiel samospotrebiteľských zariadení prekročí 8 % celkovej inštalovanej kapacity výroby elektriny členského štátu a ak sa preukáže prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov vykonanej národným regulačným orgánom daného členského štátu pomocou otvoreného, transparentného a participatívneho procesu, že ustanovenie odseku 2 písm. a) bodu ii) má buď za následok výrazné neprimerané zaťaženie dlhodobej finančnej udržateľnosti elektrického systému alebo že vytvára väčší stimul, než je objektívne potrebný na dosiahnutie nákladovo efektívneho zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a že takéto zaťaženie alebo takýto stimul nemožno minimalizovať prijatím iných primeraných opatrení, alebo

| c) | ak sa samovyrobená elektrina z obnoviteľných zdrojov vyrába v zariadeniach s celkovou inštalovanou kapacitou výroby elektriny vyššou ako 30 kW. |
| --- | --- |

c)

ak sa samovyrobená elektrina z obnoviteľných zdrojov vyrába v zariadeniach s celkovou inštalovanou kapacitou výroby elektriny vyššou ako 30 kW.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov, ktorí sa nachádzajú v tej istej budove vrátane bytových domov, mali nárok spoločne sa zapájať do činností uvedených v odseku 2 a mohli sa dohodnúť na spoločnom využívaní energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa vyrába na ich mieste alebo miestach bez toho, aby boli dotknuté sieťové poplatky a iné relevantné poplatky, platby, odvody a dane uplatniteľné na jednotlivých samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty môžu rozlišovať medzi jednotlivými samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov a spoločne konajúcimi samospotrebiteľmi energie z obnoviteľných zdrojov. Akékoľvek takéto rozlišovanie musí byť primerané a riadne odôvodnené.

5.   Zariadenie samospotrebiteľa energie z obnoviteľných zdrojov môže byť vo vlastníctve tretej strany alebo ho tretia strana môže riadiť v súvislosti s inštaláciou, prevádzkou vrátane merania a údržbou pod podmienkou, že tretia strana podlieha pokynom samospotrebiteľa energie z obnoviteľných zdrojov. Tretia strana samotná sa nepovažuje za samospotrebiteľa energie z obnoviteľných zdrojov.

6.   Členské štáty zavedú podporný rámec na presadzovanie a uľahčenie rozvoja samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov na základe posúdenia existujúcich neodôvodnených prekážok a potenciálu samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov na svojom území a v rámci svojich energetických sietí. V tomto podpornom rámci sa okrem iného:

| a) | rieši prístupnosť samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov pre všetkých koncových odberateľov vrátane tých, ktorí žijú v domácnostiach s nízkym príjmom alebo v zraniteľných domácnostiach; |
| --- | --- |

a)

rieši prístupnosť samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov pre všetkých koncových odberateľov vrátane tých, ktorí žijú v domácnostiach s nízkym príjmom alebo v zraniteľných domácnostiach;

| b) | riešia neodôvodnené prekážky financovania projektov na trhu a opatrenia na uľahčenie prístupu k finančným prostriedkom; |
| --- | --- |

b)

riešia neodôvodnené prekážky financovania projektov na trhu a opatrenia na uľahčenie prístupu k finančným prostriedkom;

| c) | riešia iné neodôvodnené regulačné prekážky samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj pre nájomníkov; |
| --- | --- |

c)

riešia iné neodôvodnené regulačné prekážky samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj pre nájomníkov;

| d) | riešia stimuly pre majiteľov budov, aby vytvárali príležitosti na samospotrebu energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj pre nájomníkov; |
| --- | --- |

d)

riešia stimuly pre majiteľov budov, aby vytvárali príležitosti na samospotrebu energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj pre nájomníkov;

| e) | poskytne samospotrebiteľom energie z obnoviteľných zdrojov v súvislosti so samovyrobenou elektrinou z obnoviteľných zdrojov, ktorú dodávajú do siete, nediskriminačný prístup k príslušným existujúcim systémom podpory, ako aj ku všetkým segmentom trhu s elektrinou; |
| --- | --- |

e)

poskytne samospotrebiteľom energie z obnoviteľných zdrojov v súvislosti so samovyrobenou elektrinou z obnoviteľných zdrojov, ktorú dodávajú do siete, nediskriminačný prístup k príslušným existujúcim systémom podpory, ako aj ku všetkým segmentom trhu s elektrinou;

| f) | zabezpečí, aby samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov primeraným a vyváženým spôsobom prispievali k spoločnému znášaniu celkových nákladov na sústavu, keď sa elektrina dodáva do siete. |
| --- | --- |

f)

zabezpečí, aby samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov primeraným a vyváženým spôsobom prispievali k spoločnému znášaniu celkových nákladov na sústavu, keď sa elektrina dodáva do siete.

Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zhrnutie politík a opatrení, ktoré sú súčasťou podporného rámca, a do svojich správ o pokroku podľa uvedeného nariadenia hodnotenie vykonávania týchto politík a opatrení.

7.   Týmto článkom nie sú dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ.

Článok 22

Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov

1.   Členské štáty zabezpečia, aby koncoví odberatelia, najmä domácnosti, mali nárok byť súčasťou komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov a zároveň si ponechať svoje práva a povinnosti koncových odberateľov, a to bez toho, aby sa na ne vzťahovali neodôvodnené či diskriminačné podmienky alebo postupy, ktoré by im zabránili zapojiť sa do komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov, a to za predpokladu, že v prípade súkromných podnikov ich účasť nepredstavuje ich hlavnú obchodnú alebo podnikateľskú činnosť.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov mali nárok:

| a) | vyrábať, spotrebovávať, skladovať a predávať energiu z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

vyrábať, spotrebovávať, skladovať a predávať energiu z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov;

| b) | spoločne využívať v rámci komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov energiu z obnoviteľných zdrojov vyrobenú vo výrobných jednotkách, ktoré vlastní táto komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov, ak budú splnené ďalšie požiadavky stanovené v tomto článku a zachované práva a povinnosti členov komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov ako odberateľov; |
| --- | --- |

b)

spoločne využívať v rámci komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov energiu z obnoviteľných zdrojov vyrobenú vo výrobných jednotkách, ktoré vlastní táto komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov, ak budú splnené ďalšie požiadavky stanovené v tomto článku a zachované práva a povinnosti členov komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov ako odberateľov;

| c) | mať nediskriminačný prístup na všetky vhodné trhy s energiou, a to priamo alebo prostredníctvom agregácie. |
| --- | --- |

c)

mať nediskriminačný prístup na všetky vhodné trhy s energiou, a to priamo alebo prostredníctvom agregácie.

3.   Členské štáty vykonajú posúdenie existujúcich prekážok v rozvoji komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a potenciálu rozvoja takýchto komunít na ich území.

4.   Členské štáty poskytujú podporný rámec na propagáciu a uľahčenie rozvoja komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov. Prostredníctvom uvedeného rámca sa okrem iného zabezpečí, aby:

| a) | boli odstránené neodôvodnené regulačné a administratívne prekážky, pokiaľ ide o komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

boli odstránené neodôvodnené regulačné a administratívne prekážky, pokiaľ ide o komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov;

| b) | sa na komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré dodávajú energiu alebo zabezpečujú agregáciu alebo iné komerčné energetické služby, vzťahovali ustanovenia relevantné pre takéto činnosti; |
| --- | --- |

b)

sa na komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré dodávajú energiu alebo zabezpečujú agregáciu alebo iné komerčné energetické služby, vzťahovali ustanovenia relevantné pre takéto činnosti;

| c) | príslušný prevádzkovateľ distribučnej sústavy spolupracoval s komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov s cieľom uľahčiť prenos energie v rámci komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

príslušný prevádzkovateľ distribučnej sústavy spolupracoval s komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov s cieľom uľahčiť prenos energie v rámci komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;

| d) | sa na komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov vzťahovali spravodlivé, primerané a transparentné postupy vrátane postupov registrácie a udeľovania povolení a tiež sieťové poplatky, ktoré odrážajú náklady, ako aj príslušné poplatky, odvody a dane, ktorými sa zabezpečí, aby primeraným, spravodlivým a vyváženým spôsobom prispievali k spoločnému znášaniu celkových nákladov na sústavu v súlade s transparentnou analýzou nákladov a prínosov, ktorá sa týka distribuovaných zdrojov energie, vypracovanou príslušnými vnútroštátnymi orgánmi; |
| --- | --- |

d)

sa na komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov vzťahovali spravodlivé, primerané a transparentné postupy vrátane postupov registrácie a udeľovania povolení a tiež sieťové poplatky, ktoré odrážajú náklady, ako aj príslušné poplatky, odvody a dane, ktorými sa zabezpečí, aby primeraným, spravodlivým a vyváženým spôsobom prispievali k spoločnému znášaniu celkových nákladov na sústavu v súlade s transparentnou analýzou nákladov a prínosov, ktorá sa týka distribuovaných zdrojov energie, vypracovanou príslušnými vnútroštátnymi orgánmi;

| e) | sa na komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov nevzťahovalo diskriminačné zaobchádzanie, pokiaľ ide o ich činnosti, práva a povinnosti ako koncových odberateľov, výrobcov, dodávateľov, prevádzkovateľov distribučných sústav alebo iných účastníkov trhu; |
| --- | --- |

e)

sa na komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov nevzťahovalo diskriminačné zaobchádzanie, pokiaľ ide o ich činnosti, práva a povinnosti ako koncových odberateľov, výrobcov, dodávateľov, prevádzkovateľov distribučných sústav alebo iných účastníkov trhu;

| f) | sa do komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov mohli zapojiť všetci spotrebitelia vrátane spotrebiteľov s nízkym príjmom alebo zo zraniteľných domácností; |
| --- | --- |

f)

sa do komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov mohli zapojiť všetci spotrebitelia vrátane spotrebiteľov s nízkym príjmom alebo zo zraniteľných domácností;

| g) | boli dostupné nástroje na uľahčenie prístupu k financovaniu a informáciám; |
| --- | --- |

g)

boli dostupné nástroje na uľahčenie prístupu k financovaniu a informáciám;

| h) | sa orgánom verejnej moci poskytovala podpora v oblasti regulácie a budovania kapacít pri podporovaní a zriaďovaní komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, a pri pomoci týmto orgánov na priamu účasť; |
| --- | --- |

h)

sa orgánom verejnej moci poskytovala podpora v oblasti regulácie a budovania kapacít pri podporovaní a zriaďovaní komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, a pri pomoci týmto orgánov na priamu účasť;

| i) | boli zavedené pravidlá na zabezpečenie rovnakého a nediskriminačného zaobchádzania so spotrebiteľmi zapojenými do komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

i)

boli zavedené pravidlá na zabezpečenie rovnakého a nediskriminačného zaobchádzania so spotrebiteľmi zapojenými do komunity vyrábajúcej energiu z obnoviteľných zdrojov.

5.   Hlavné prvky podporného rámca uvedeného v odseku 4 a jeho vykonávania sú súčasťou aktualizácií integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov a ich správ o pokroku podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

6.   Členské štáty môžu stanoviť, aby komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov boli otvorené cezhraničnej účasti.

7.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, zohľadňujú osobitosti komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov pri navrhovaní systémov podpory, aby im umožnili súťažiť o podporu na rovnakej úrovni ako iní účastníci trhu.

Článok 23

Začleňovanie energie z obnoviteľných zdrojov do vykurovania a chladenia

1.   V záujme uľahčenia podpory energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia sa každý členský štát snaží zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia o orientačnú hodnotu 1,3 percentuálneho bodu ako ročný priemer vypočítaný za obdobia rokov 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia v roku 2020, vyjadreným ako vnútroštátny podiel na konečnej energetickej spotrebe a vypočítaným podľa metodiky stanovenej v článku 7 bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku. Uvedené zvýšenie sa obmedzuje na orientačnú hodnotu 1,1 percentuálneho bodu pre členské štáty, v ktorých sa nepoužíva odpadové teplo a chlad. Členské štáty vo vhodných prípadoch uprednostnia najlepšie dostupné technológie.

2.   Na účely odseku 1 každý členský štát pri výpočte svojho podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia a svojho priemerného ročného zvýšenia v súlade s uvedeným odsekom:

| a) | môže započítať odpadové teplo a chlad, a to do výšky 40 % priemerného ročného zvýšenia; |
| --- | --- |

a)

môže započítať odpadové teplo a chlad, a to do výšky 40 % priemerného ročného zvýšenia;

| b) | môže, ak jeho podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia je vyšší ako 60 %, započítať každý takýto podiel ako splnenie priemerného ročného zvýšenia, a |
| --- | --- |

b)

môže, ak jeho podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia je vyšší ako 60 %, započítať každý takýto podiel ako splnenie priemerného ročného zvýšenia, a

| c) | môže, ak jeho podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia prevyšuje 50 % a dosahuje najviac 60 %, započítať každý takýto podiel ako splnenie polovice priemerného ročného zvýšenia. |
| --- | --- |

c)

môže, ak jeho podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia prevyšuje 50 % a dosahuje najviac 60 %, započítať každý takýto podiel ako splnenie polovice priemerného ročného zvýšenia.

Členské štáty môžu pri rozhodovaní o tom, ktoré opatrenia prijmú na účely zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia, zohľadňovať nákladovú efektívnosť, ktorá odráža štrukturálne prekážky v dôsledku vysokého podielu zemného plynu, alebo chladenia, alebo rozdrobenej sídelnej štruktúry s nízkou hustotou obyvateľstva.

Ak by uvedené opatrenia viedli k nižšiemu priemernému ročnému zvýšeniu, než ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku, členské štáty túto skutočnosť zverejnia, napríklad prostredníctvom svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 20 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a poskytnú Komisii dôvody vrátane výberu opatrení uvedených v druhom pododseku tohto odseku.

3.   Členské štáty môžu na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií zostaviť a sprístupniť verejnosti zoznam opatrení a môžu zostaviť a sprístupniť verejnosti vykonávacie subjekty, ako sú dodávatelia palív, verejné alebo profesijné subjekty, ktoré majú prispievať k priemernému ročnému zvýšeniu uvedenému v odseku 1.

4.   Členské štáty môžu vykonať priemerné ročné zvýšenie uvedené v odseku 1 okrem iného prostredníctvom jednej alebo viacerých z týchto možností:

| a) | fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do energie a energetického paliva dodávaných na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

a)

fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do energie a energetického paliva dodávaných na vykurovanie a chladenie;

| b) | priame opatrenia na zmiernenie, ako je napríklad inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

b)

priame opatrenia na zmiernenie, ako je napríklad inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného vykurovania a chladenia;

| c) | nepriame opatrenia na zmiernenie zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prostredníctvom podpory nepriamych opatrení na zmiernenie vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

nepriame opatrenia na zmiernenie zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prostredníctvom podpory nepriamych opatrení na zmiernenie vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| d) | iné politické opatrenia s rovnakým účinkom na dosiahnutie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v odseku 1 vrátane fiškálnych opatrení alebo iných finančných stimulov. |
| --- | --- |

d)

iné politické opatrenia s rovnakým účinkom na dosiahnutie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v odseku 1 vrátane fiškálnych opatrení alebo iných finančných stimulov.

Členské štáty sa pri prijímaní a vykonávaní opatrení uvedených v prvom pododseku zameriavajú na zabezpečenie toho, aby boli tieto opatrenia prístupné pre všetkých spotrebiteľov, najmä tých s nízkymi príjmami alebo v zraniteľných domácnostiach, ktorí by inak nemali dostatočný počiatočný kapitál na využitie týchto opatrení.

5.   Členské štáty môžu na vykonávanie a monitorovanie opatrení uvedených v odseku 3 tohto článku využiť štruktúry zavedené v rámci povinností vnútroštátnych úspor energie uvedených v článku 7 smernice 2012/27/EÚ.

6.   Ak sa subjekty určia podľa odseku 3, členské štáty zabezpečia, aby príspevok týchto určených subjektov bol merateľný a overiteľný a aby určené subjekty podávali každoročne správu o:

| a) | celkovom množstve energie dodanej na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

a)

celkovom množstve energie dodanej na vykurovanie a chladenie;

| b) | celkovom objeme energie z obnoviteľných zdrojov dodanej na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

b)

celkovom objeme energie z obnoviteľných zdrojov dodanej na vykurovanie a chladenie;

| c) | objeme odpadového tepla a chladu dodaných na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

c)

objeme odpadového tepla a chladu dodaných na vykurovanie a chladenie;

| d) | podiele energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu v celkovom množstve dodanej energie na vykurovanie a chladenie a |
| --- | --- |

d)

podiele energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu v celkovom množstve dodanej energie na vykurovanie a chladenie a

| e) | druhu obnoviteľného zdroja energie. |
| --- | --- |

e)

druhu obnoviteľného zdroja energie.

Článok 24

Diaľkové vykurovanie a chladenie

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom poskytovali informácie o energetickej hospodárnosti a podiele energie z obnoviteľných zdrojov v ich systémoch diaľkového vykurovania a chladenia ľahko prístupným spôsobom, ako napríklad na webových sídlach dodávateľov, na ročnom vyúčtovaní alebo na požiadanie.

2.   Členské štáty stanovia potrebné opatrenia a podmienky s cieľom umožniť odberateľom systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia, ktoré nie sú účinnými centralizovanými systémami zásobovania teplom a chladom alebo sa takýmto systémom nestanú do 31. decembra 2025 na základe plánu schváleného príslušným orgánom, odpojiť sa od systému vypovedaním alebo úpravou zmluvy, aby si mohli vyrábať teplo alebo chlad z obnoviteľných zdrojov sami.

Ak je vypovedanie zmluvy spojené s fyzickým odpojením, môže sa toto vypovedanie zmluvy podmieniť náhradou nákladov priamo vzniknutých v dôsledku fyzického odpojenia a náhradou neamortizovanej časti prostriedkov potrebných na poskytovanie tepla a chladu danému odberateľovi.

3.   Členské štáty môžu obmedziť právo odpojiť sa vypovedaním alebo úpravou zmluvy v súlade s odsekom 2 na odberateľov, ktorí môžu dokázať, že plánované alternatívne riešenie dodávky tepla alebo chladu výrazne zvýši energetickú hospodárnosť. Posúdenie energetickej hospodárnosti alternatívneho riešenia dodávky môže byť založené na energetickom certifikáte.

4.   Členské štáty stanovia opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby systémy diaľkového vykurovania a chladenia prispievali k zvýšeniu uvedenému v článku 23 ods. 1 tejto smernice vykonávaním aspoň jednej z týchto dvoch možností:

| a) | snahou o zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení najmenej o jeden percentuálny bod ako ročný priemer vypočítaný za obdobia rokov 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení v roku 2020, vyjadreným ako podiel konečnej energetickej spotreby na diaľkovom vykurovaní a chladení, a to vykonávaním opatrení, od ktorých možno očakávať, že spôsobia uvedené priemerné ročné zvýšenie v rokoch s bežnými klimatickými podmienkami.
  Členské štáty, ktorých podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení je vyšší ako 60 %, môžu započítať akýkoľvek takýto podiel ako splnenie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku tohto písmena.
  Členské štáty stanovia opatrenia potrebné na vykonanie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku tohto písmena vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

a)

snahou o zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení najmenej o jeden percentuálny bod ako ročný priemer vypočítaný za obdobia rokov 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení v roku 2020, vyjadreným ako podiel konečnej energetickej spotreby na diaľkovom vykurovaní a chladení, a to vykonávaním opatrení, od ktorých možno očakávať, že spôsobia uvedené priemerné ročné zvýšenie v rokoch s bežnými klimatickými podmienkami.

Členské štáty, ktorých podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení je vyšší ako 60 %, môžu započítať akýkoľvek takýto podiel ako splnenie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku tohto písmena.

Členské štáty stanovia opatrenia potrebné na vykonanie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku tohto písmena vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999;

| b) | zabezpečením toho, aby prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia boli povinní pripájať dodávateľov energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu alebo aby boli povinní ponúkať pripojenie dodávateľov, ktorí sú tretími stranami, a nákup od nich, pokiaľ ide o teplo alebo chlad z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu, na základe nediskriminačných kritérií stanovených príslušným orgánom dotknutého členského štátu, keď musia vykonať jednu alebo viaceré z týchto činností:






  i) | uspokojiť dopyt nových odberateľov; |
| --- | --- | --- |

b)

zabezpečením toho, aby prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia boli povinní pripájať dodávateľov energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu alebo aby boli povinní ponúkať pripojenie dodávateľov, ktorí sú tretími stranami, a nákup od nich, pokiaľ ide o teplo alebo chlad z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu, na základe nediskriminačných kritérií stanovených príslušným orgánom dotknutého členského štátu, keď musia vykonať jednu alebo viaceré z týchto činností:

i)

uspokojiť dopyt nových odberateľov;

| ii) | nahrádzať existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu; |
| --- | --- |

ii)

nahrádzať existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu;

| iii) | rozširovať existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu. |
| --- | --- |

iii)

rozširovať existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu.

5.   Ak členský štát vykoná možnosť uvedenú v odseku 4 písm. b), prevádzkovateľ systému diaľkového vykurovania alebo chladenia môže odmietnuť pripojiť dodávateľov, ktorí sú tretími stranami, a nakupovať od nich teplo alebo chlad, ak:

| a) | systému chýba potrebná kapacita z dôvodu ostatných dodávok odpadového tepla a chladu, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov alebo tepla alebo chladu vyrobeného prostredníctvom vysokoúčinnej kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

a)

systému chýba potrebná kapacita z dôvodu ostatných dodávok odpadového tepla a chladu, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov alebo tepla alebo chladu vyrobeného prostredníctvom vysokoúčinnej kombinovanej výroby;

| b) | teplo alebo chlad od dodávateľa, ktorý je treťou stranou, nespĺňa technické parametre potrebné na pripojenie a zabezpečenie spoľahlivého a bezpečného fungovania systému diaľkového vykurovania alebo chladenia, alebo |
| --- | --- |

b)

teplo alebo chlad od dodávateľa, ktorý je treťou stranou, nespĺňa technické parametre potrebné na pripojenie a zabezpečenie spoľahlivého a bezpečného fungovania systému diaľkového vykurovania alebo chladenia, alebo

| c) | prevádzkovateľ môže preukázať, že poskytnutie prístupu by viedlo k nadmernému zvýšeniu nákladov na teplo alebo chlad pre koncových odberateľov v porovnaní s nákladmi pri použití hlavných miestnych dodávok tepla alebo chladu, s ktorými by si obnoviteľné zdroje alebo odpadové teplo a chlad konkurovali. |
| --- | --- |

c)

prevádzkovateľ môže preukázať, že poskytnutie prístupu by viedlo k nadmernému zvýšeniu nákladov na teplo alebo chlad pre koncových odberateľov v porovnaní s nákladmi pri použití hlavných miestnych dodávok tepla alebo chladu, s ktorými by si obnoviteľné zdroje alebo odpadové teplo a chlad konkurovali.

Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že prevádzkovateľ systému diaľkového vykurovania alebo chladenia odmietne pripojenie dodávateľa vykurovania alebo chladenia podľa prvého pododseku, poskytol prevádzkovateľ príslušnému orgánu v súlade s odsekom 9 informácie o dôvodoch zamietnutia, ako aj podmienkach, ktoré sa majú splniť, a o opatreniach, ktoré sa majú v systéme prijať s cieľom umožniť pripojenie.

6.   Ak členský štát vykoná možnosť uvedená v odseku 4 písm. b), môže od uplatňovania uvedeného písmena oslobodiť prevádzkovateľov týchto systémov diaľkového vykurovania a chladenia:

| a) | účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom; |
| --- | --- |

a)

účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom;

| b) | účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom, ktoré využíva vysokoúčinnú kombinovanú výrobu; |
| --- | --- |

b)

účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom, ktoré využíva vysokoúčinnú kombinovanú výrobu;

| c) | diaľkové vykurovanie a chladenie na základe plánu schváleného príslušným orgánom, je účinným centralizovaným zásobovaním teplom a chladom do 31. decembra 2025; |
| --- | --- |

c)

diaľkové vykurovanie a chladenie na základe plánu schváleného príslušným orgánom, je účinným centralizovaným zásobovaním teplom a chladom do 31. decembra 2025;

| d) | diaľkové vykurovanie a chladenie s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 20 MW. |
| --- | --- |

d)

diaľkové vykurovanie a chladenie s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 20 MW.

7.   Právo odpojiť sa vypovedaním alebo úpravou zmluvy v súlade s odsekom 2 si môžu uplatniť jednotliví odberatelia, spoločné podniky vytvorené odberateľmi alebo strany konajúce v mene odberateľov. V prípade bytových domov sa takéto odpojenie môže uplatniť iba na úrovni celej budovy v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi o bývaní.

8.   Členské štáty vyžadujú, aby prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzovali potenciál systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie nadbytočnej elektriny z obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia.

9.   Členské štáty zabezpečia, aby práva odberateľov a pravidlá na prevádzku systémov diaľkového vykurovania a chladenia v súlade s týmto článkom boli jasne vymedzené a presadzované príslušným orgánom.

10.   Členský štát nemusí uplatňovať odseky 2 až 9 tohto článku, ak:

| a) | jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia predstavuje najviac 2 % celkovej spotreby energie na vykurovaní a chladení k 24. decembru 2018; |
| --- | --- |

a)

jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia predstavuje najviac 2 % celkovej spotreby energie na vykurovaní a chladení k 24. decembru 2018;

| b) | sa jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia zvýšil nad 2 % vývojom nového účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom na základe integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 alebo posúdenia uvedeného v článku 15 ods. 7 tejto smernice, alebo |
| --- | --- |

b)

sa jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia zvýšil nad 2 % vývojom nového účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom na základe integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 alebo posúdenia uvedeného v článku 15 ods. 7 tejto smernice, alebo

| c) | jeho podiel systémov uvedených v odseku 6 tohto článku predstavuje viac ako 90 % celkového predaja jeho diaľkového vykurovania a chladenia. |
| --- | --- |

c)

jeho podiel systémov uvedených v odseku 6 tohto článku predstavuje viac ako 90 % celkového predaja jeho diaľkového vykurovania a chladenia.

Článok 25

Začleňovanie energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia dopravy

1.   S cieľom začleňovať používanie energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy stanoví každý členský štát pre dodávateľov palív povinnosť zabezpečiť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov v rámci konečnej energetickej spotreby v odvetví dopravy dosiahol do roku 2030 aspoň 14 % (minimálny podiel), a to v súlade s orientačnou trajektóriou stanovenou členským štátom a vypočítanou v súlade s metodikou stanovenou v tomto článku a v článkoch 26 a 27. Komisia posúdi túto povinnosť a do roku 2023 predloží legislatívny návrh na účely zvýšenia tejto povinnosti, ak dôjde k ďalším výrazným zníženiam nákladov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, alebo ak to bude potrebné na splnenie medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie, alebo ak to bude odôvodnené výrazným znížením spotreby energie v Únii.

Členské štáty môžu pri stanovení povinnosti dodávateľov palív oslobodiť od jej plnenia alebo rozlišovať medzi rôznymi dodávateľmi palív a rôznymi nosičmi energie a zabezpečiť tak, aby sa zohľadnila rôznorodá vyspelosť rôznych technológií a náklady na ne.

Členské štáty na výpočet minimálneho podielu uvedeného v prvom pododseku:

| a) | zohľadňujú aj kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ak sa používajú ako medziprodukty na výrobu konvenčných palív, a |
| --- | --- |

a)

zohľadňujú aj kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ak sa používajú ako medziprodukty na výrobu konvenčných palív, a

| b) | môžu zohľadniť fosílne palivá vyrobené z odpadu. |
| --- | --- |

b)

môžu zohľadniť fosílne palivá vyrobené z odpadu.

V rámci minimálneho podielu uvedeného v prvom pododseku je príspevok pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti A prílohy IX ako podiel na konečnej energetickej spotrebe v odvetví dopravy aspoň 0,2 % v roku 2022, aspoň 1 % v roku 2025 a aspoň 3,5 % v roku 2030.

Členské štáty môžu oslobodiť dodávateľov palív, ktorí dodávajú palivá vo forme elektriny a kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu od požiadavky spĺňať minimálny podiel pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti A prílohy IX, pokiaľ ide o tieto palivá, ktoré sami dodávajú.

Pri stanovovaní povinnosti uvedenej v prvom a štvrtom pododseku s cieľom zabezpečiť dosiahnutie podielu, ktorý je v nich stanovený, môžu členské štáty okrem iného postupovať prostredníctvom opatrení zameraných na objem, energetický obsah alebo emisie skleníkových plynov za predpokladu, že sa preukáže, že sa tak dosiahnu minimálne podiely uvedené v prvom a štvrtom pododseku.

2.   Úspory emisií skleníkových plynov z používania kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu dosiahnu od 1. januáru 2021 aspoň 70 %.

Komisia do 1. januára 2021 prijme v súlade s článkom 35 delegovaný akt s cieľom doplniť túto smernicu stanovením vhodných minimálnych prahových hodnôt pre úspory emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu prostredníctvom posúdenia životného cyklu, pri ktorom sa zohľadnia osobitosti jednotlivých palív.

Článok 26

Osobitné pravidlá pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z potravinárskych a krmovinárskych plodín

1.   Pri výpočte hrubej konečnej energetickej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte uvedenej v článku 7 a minimálneho podielu uvedeného v článku 25 ods. 1 prvom pododseku podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebovaných v doprave v prípade, že boli vyrobené z potravinárskych a krmovinárskych plodín, nepresiahne o viac ako jeden percentuálny bod podiel takýchto palív na konečnej energetickej spotrebe v odvetviach cestnej a železničnej dopravy v roku 2020 v danom členskom štáte, pričom podiel konečnej energetickej spotreby v odvetviach cestnej a železničnej dopravy v danom členskom štáte je najviac 7 %.

Ak uvedený podiel v niektorom členskom štáte predstavuje menej ako 1 %, môže sa zvýšiť na najviac 2 % konečnej energetickej spotreby v odvetviach cestnej a železničnej dopravy.

Členské štáty môžu stanoviť nižší limit a môžu na účely článku 29 ods. 1 rozlišovať medzi rôznymi biopalivami, biokvapalinami a palivami z biomasy vyrobenými z potravinárskych a krmovinárskych plodín, pričom zohľadnia najlepšie dostupné dôkazy o vplyve na nepriamu zmenu využívania pôdy. Členské štáty môžu napríklad stanoviť nižší limit pre podiel biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z olejnín.

Ak je podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebúvaných v doprave a vyrobených z potravinárskych a krmovinárskych plodín v určitom členskom štáte obmedzený na podiel nižší ako 7 % alebo ak sa členský štát rozhodne tento podiel obmedziť viac, tento členský štát môže zodpovedajúco znížiť minimálny podiel uvedený v článku 25 ods. 1 prvom pododseku, avšak najviac o 7 percentuálnych bodov.

2.   Pri výpočte hrubej konečnej energetickej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte uvedenej v článku 7 a minimálneho podielu uvedeného v článku 25 ods. 1 prvom pododseku podiel z biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy vyrobených z potravinárskych alebo krmovinárskych plodín, pri ktorých hrozí vysoké riziko nepriamej zmeny využívania pôdy a pri ktorých bolo pozorované významné rozšírenie oblasti výroby na pôdu s vysokými zásobami uhlíka, v danom členskom štáte nepresiahnu úroveň spotreby takýchto palív v roku 2019, pokiaľ tieto palivá nie sú certifikované ako biopalivá, biokvapaliny alebo palivá z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy podľa tohto odseku.

Od 31. decembra 2023 najneskôr do 31. decembra 2030 sa táto úroveň spotreby postupne zníži na 0 %.

Komisia predloží do 1. februára 2019 Európskemu parlamentu a Rade správu o stave celosvetového rozšírenia výroby príslušných potravinárskych a krmovinárskych plodín.

Komisia do 1. februára 2019 prijme delegovaný akt v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením kritérií pre certifikáciu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy a pre určenie surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, pri ktorých sa pozoruje významné rozšírenie oblasti výroby na pôdu s vysokými zásobami uhlíka. Táto správa a sprievodný delegovaný akt vychádzajú z najlepších dostupných vedeckých údajov.

Komisia do 1. septembra 2023 preskúma kritériá stanovené v delegovanom akte uvedenom vo štvrtom pododseku na základe najlepších dostupných vedeckých údajov a v prípade potreby prijme delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom zmeniť takéto kritériá a začleniť trajektóriu postupného znižovania príspevku biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, pri ktorých hrozí vysoké riziko nepriamej zmeny využívania pôdy a ktoré sa vyrábajú zo surovín, v prípade ktorých bolo pozorované výrazné rozšírenie výroby na pôdu s vysokými zásobami uhlíka, k cieľu Únie stanovenému v článku 3 ods. 1 a k minimálnemu podielu uvedenému v článku 25 ods. 1 prvom pododseku.

Článok 27

Pravidlá výpočtu týkajúce sa minimálnych podielov energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy

1.   Pri výpočte minimálnych podielov uvedených v článku 25 odseku 1 prvom a štvrtom pododseku sa uplatňujú tieto ustanovenia:

| a) | pri výpočte menovateľa, ktorým je energetický obsah palív používaných v cestnej a železničnej doprave dodávaných na spotrebu alebo používanie na trhu, sa zohľadňujú benzín, nafta, zemný plyn, biopalivá, bioplyn, kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, fosílne palivá vyrobené z odpadu a elektrina dodávaná do odvetví cestnej a železničnej dopravy; |
| --- | --- |

a)

pri výpočte menovateľa, ktorým je energetický obsah palív používaných v cestnej a železničnej doprave dodávaných na spotrebu alebo používanie na trhu, sa zohľadňujú benzín, nafta, zemný plyn, biopalivá, bioplyn, kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, fosílne palivá vyrobené z odpadu a elektrina dodávaná do odvetví cestnej a železničnej dopravy;

| b) | pri výpočte čitateľa, ktorým je množstvo energie z obnoviteľných zdrojov spotrebované v odvetví dopravy na účely článku 25 od. 1 prvého pododseku, sa zohľadňuje energetický obsah všetkých druhov energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej do všetkých odvetví dopravy vrátane elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávanej do odvetví cestnej a železničnej dopravy. Členské štáty môžu tiež zohľadniť fosílne palivá vyrobené z odpadu.
  Pri výpočte čitateľa sa podiel z biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti B prílohy IX, okrem Cypru a Malty, obmedzí na 1,7 % energetického obsahu palív v doprave dodávaných na spotrebu alebo použitie na trhu. Členské štáty môžu, ak to je odôvodnené, upraviť toto obmedzenie so zreteľom na dostupnosť surovín. Každá takáto zmena podlieha schváleniu Komisie; |
| --- | --- |

b)

pri výpočte čitateľa, ktorým je množstvo energie z obnoviteľných zdrojov spotrebované v odvetví dopravy na účely článku 25 od. 1 prvého pododseku, sa zohľadňuje energetický obsah všetkých druhov energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej do všetkých odvetví dopravy vrátane elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávanej do odvetví cestnej a železničnej dopravy. Členské štáty môžu tiež zohľadniť fosílne palivá vyrobené z odpadu.

Pri výpočte čitateľa sa podiel z biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti B prílohy IX, okrem Cypru a Malty, obmedzí na 1,7 % energetického obsahu palív v doprave dodávaných na spotrebu alebo použitie na trhu. Členské štáty môžu, ak to je odôvodnené, upraviť toto obmedzenie so zreteľom na dostupnosť surovín. Každá takáto zmena podlieha schváleniu Komisie;

| c) | v prípade výpočtu čitateľa aj menovoateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív v doprave stanovené v prílohe III. Pri stanovení energetického obsahu palív v doprave, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe III, použijú členské štáty príslušné normy ESO pre stanovenie výhrevnosti palív. Ak sa na uvedený účel neprijala nijaká norma ESO, použijú sa príslušné normy ISO. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom zmeniť túto smernicu prispôsobením energetického obsahu palív v doprave stanovených v prílohe III v súlade s vedeckým a technickým pokrokom. |
| --- | --- |

c)

v prípade výpočtu čitateľa aj menovoateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív v doprave stanovené v prílohe III. Pri stanovení energetického obsahu palív v doprave, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe III, použijú členské štáty príslušné normy ESO pre stanovenie výhrevnosti palív. Ak sa na uvedený účel neprijala nijaká norma ESO, použijú sa príslušné normy ISO. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom zmeniť túto smernicu prispôsobením energetického obsahu palív v doprave stanovených v prílohe III v súlade s vedeckým a technickým pokrokom.

2.   Na účely preukázania dodržovania minimálnych podielov uvedených v článku 25 ods. 1:

| a) | podiel biopalív a bioplynu pre dopravu vyrábaných zo surovín uvedených v prílohe IX sa môže považovať za dvojnásobok ich energetického obsahu; |
| --- | --- |

a)

podiel biopalív a bioplynu pre dopravu vyrábaných zo surovín uvedených v prílohe IX sa môže považovať za dvojnásobok ich energetického obsahu;

| b) | podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov sa považuje za 4-násobok jej energetického obsahu, keď sa dodáva pre cestné vozidlá a môže sa považovať za 1,5-násobok jej energetického obsahu, keď sa dodáva pre železničnú dopravu; |
| --- | --- |

b)

podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov sa považuje za 4-násobok jej energetického obsahu, keď sa dodáva pre cestné vozidlá a môže sa považovať za 1,5-násobok jej energetického obsahu, keď sa dodáva pre železničnú dopravu;

| c) | s výnimkou palív vyrábaných z potravinárskych a krmovinárskych plodín sa príspevok palív dodávaných do odvetvia leteckej a námornej dopravy považuje za 1,2-násobok ich energetického obsahu. |
| --- | --- |

c)

s výnimkou palív vyrábaných z potravinárskych a krmovinárskych plodín sa príspevok palív dodávaných do odvetvia leteckej a námornej dopravy považuje za 1,2-násobok ich energetického obsahu.

3.   Na výpočet podielu elektriny z obnoviteľných zdrojov v elektrine dodávanej cestným a železničným vozidlám na účely odseku 1 tohto článku členské štáty odkazujú na dvojročné obdobie pred rokom, v ktorom sa elektrina dodala na ich územie.

Odchylne od prvého pododseku tohto odseku, na určenie podielu elektriny na účely odseku 1 tohto článku v prípade elektriny získavanej z priameho prepojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov a dodávanej cestným vozidlám, sa táto elektrina plne započíta ako elektrina z obnoviteľných zdrojov.

Na zabezpečenie toho, aby očakávané zvýšenie dopytu po elektrine v odvetví dopravy nad rámec súčasnej základnej úrovne pokryli dodatočné kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov, Komisia vypracuje rámec pre doplnkovosť v odvetví dopravy a predloží rôzne možnosti pre určenie základnej úrovne členských štátov a meranie doplnkovosti.

Na účely tohto odseku, ak sa elektrina používa na výrobu kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.

Avšak elektrinu získanú z priameho pripojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie:

| a) | začne fungovať v rovnakom čase ako zariadenie na výrobu kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo potom, a |
| --- | --- |

a)

začne fungovať v rovnakom čase ako zariadenie na výrobu kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo potom, a

| b) | nie je pripojené k sieti, alebo je pripojené k sieti, ale možno preukázať, že príslušná elektrina bola dodaná bez toho, aby sa dodala elektrina zo siete. |
| --- | --- |

b)

nie je pripojené k sieti, alebo je pripojené k sieti, ale možno preukázať, že príslušná elektrina bola dodaná bez toho, aby sa dodala elektrina zo siete.

Elektrina, ktorá bola dodaná zo siete, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov a ak bola obnoviteľnosť a ostatné vhodné kritériá preukázané, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa obnoviteľnosť uvedenej elektriny nárokoval len raz a len v jednom odvetví koncového použitia.

Komisia do 31. decembra 2021 prijme delegovaný akt v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu vypracovaním metodiky Únie, ktorou sa stanovia podrobné pravidlá pre hospodárske subjekty, aby mohli splniť požiadavky stanovené v piatom a šiestom pododseku tohto odseku.

Článok 28

Ďalšie ustanovenia týkajúce energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy

1.   S cieľom minimalizovať riziko viacnásobného uplatnenia jednotlivých dodávok v Únii členské štáty a Komisia posilňujú spoluprácu medzi vnútroštátnymi systémami a medzi vnútroštátnymi systémami a dobrovoľnými schémami a overovateľmi zriadenými podľa článku 30, ktorá v prípade potreby zahŕňa aj výmenu údajov. Ak má príslušný orgán jedného členského štátu podozrenie na podvod alebo ho odhalí, vo vhodných prípadoch o tom informuje ostatné členské štáty.

2.   Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie umožňujúcej sledovanie kvapalných a plynných palív v doprave, ktoré spĺňajú podmienky na to, aby sa započítali do čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b) alebo ktoré sa zohľadňujú na účely uvedené v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c). Členské štáty požiadajú príslušné hospodárske subjekty, aby do uvedenej databázy vkladali informácie o vykonaných transakciách a vlastnostiach udržateľnosti týchto palív vrátane emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až po dodávateľa paliva, ktorý uvádza palivo na trh. Členský štát môže zriadiť vnútroštátnu databázu, ktorá je prepojená s databázou Únie, pričom zaistí, že informácie, ktoré do nej vložia, sa okamžite prenášajú medzi databázami.

Dodávatelia palív vkladajú informácie potrebné na overenie súladu s požiadavkami stanovenými v článku 25 ods. 1 prvom a štvrtom pododseku do príslušnej databázy.

3.   Členské štáty prijmú do 31. decembra 2021 opatrenia na zabezpečenie dostupnosti palív z obnoviteľných zdrojov pre dopravu, čo zahŕňa verejne prístupné vysokovýkonné nabíjacie stanice a inú infraštruktúru dopĺňania paliva, ako sa uvádza v ich vnútroštátnych rámcoch politiky v súlade so smernicou 2014/94/EÚ.

4.   Členské štáty majú prístup do databázy Únie uvedenej v odseku 2 tohto článku. Prijmú opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby hospodárske subjekty vkladali presné informácie do príslušnej databázy. Komisia vyžaduje, aby sa pri schémach, ktoré sú predmetom rozhodnutia podľa článku 30 ods. 4 tejto smernice, overoval súlad s uvedenou požiadavkou pri kontrole dodržiavania kritérií udržateľnosti v prípade biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. Každé dva roky uverejní súhrnné informácie z databázy Únie podľa prílohy VIII k nariadeniu (EÚ) 2018/1999.

5.   Komisia prijme do 31. decembra 2021 delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu špecifikovaním metodiky na určovanie podielu biopaliva a bioplynu pre dopravu pochádzajúceho z biomasy spracovávaného v spoločnom procese s fosílnymi palivami a spresnením metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu, ktorou sa zabezpečí, aby sa neposkytli kredity za znížené emisie CO2, za ktorého zachytenie sa už udelili emisné kredity na základe iných ustanovení práva.

6.   Komisia do 25. júna 2019 a potom každé dva roky preskúma zoznam surovín v častiach A a B prílohy IX s cieľom doplniť suroviny v súlade so zásadami uvedenými v treťom pododseku.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom zmeniť zoznam surovín v častiach A a B prílohy IX doplnením surovín, ale nie ich vyňatím. Suroviny, ktoré možno spracovať len modernými technológiami, sa doplnia do časti A prílohy IX. Suroviny, ktoré možno spracovať na biopalivá alebo bioplyn pre dopravu zavedenými technológiami, sa doplnia do časti B prílohy IX.

Takéto delegované akty sa musia zakladať na analýze potenciálu suroviny ako suroviny na výrobu biopalív alebo bioplyn pre dopravu, berúc do úvahy všetky tieto prvky:

| a) | zásady obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva ustanovené v smernici 2008/98/ES; |
| --- | --- |

a)

zásady obehového hospodárstva a hierarchie odpadového hospodárstva ustanovené v smernici 2008/98/ES;

| b) | kritériá udržateľnosti Únie stanovené v článku 29 ods. 2 až 7; |
| --- | --- |

b)

kritériá udržateľnosti Únie stanovené v článku 29 ods. 2 až 7;

| c) | potrebu zabrániť významným deformačným účinkom na trhy s (vedľajšími) produktmi, odpadom alebo zvyškami; |
| --- | --- |

c)

potrebu zabrániť významným deformačným účinkom na trhy s (vedľajšími) produktmi, odpadom alebo zvyškami;

| d) | potenciál prinášať značné úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s fosílnymi palivami na základe posúdenia emisií z hľadiska životného cyklu; |
| --- | --- |

d)

potenciál prinášať značné úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s fosílnymi palivami na základe posúdenia emisií z hľadiska životného cyklu;

| e) | potrebu zabrániť negatívnym vplyvom na životné prostredie a biodiverzitu; |
| --- | --- |

e)

potrebu zabrániť negatívnym vplyvom na životné prostredie a biodiverzitu;

| f) | potrebu zabrániť vzniku dodatočného dopytu po pôde. |
| --- | --- |

f)

potrebu zabrániť vzniku dodatočného dopytu po pôde.

7.   Komisia do 31. decembra 2025 v kontexte dvojročného posúdenia pokroku dosiahnutého podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 posúdi, či povinnosť súvisiaca s pokročilými biopalivami a bioplynom vyrobeným zo surovín uvedených v časti A prílohy IX stanovená v článku 25 ods. 1 štvrtom pododseku účinne stimuluje inováciu a zabezpečuje úspory emisií skleníkových plynov v odvetví dopravy. V tomto posúdení Komisia analyzuje, či uplatňovanie tohto článku účinne bráni dvojitému započítaniu energie z obnoviteľných zdrojov.

Komisia v prípade potreby predloží návrh na zmenu povinnosti v súvislosti s pokročilými biopalivami a bioplynom vyrobeným zo surovín uvedených v časti A prílohy IX stanovenej v článku 25 ods. 1 štvrtom pododseku.

Článok 29

Kritériá udržateľnosti a úspory emisií skleníkových palív pre biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy

1.   Energia z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v písmenách a), b) a c) tohto pododseku, iba ak spĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10:

| a) | prispievanie k cieľu Únie stanovenému v článku 3 ods. 1 a podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

prispievanie k cieľu Únie stanovenému v článku 3 ods. 1 a podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch;

| b) | posudzovanie dodržiavania povinností týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov vrátane povinnosti stanovenej v článku 25; |
| --- | --- |

b)

posudzovanie dodržiavania povinností týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov vrátane povinnosti stanovenej v článku 25;

| c) | oprávnenosť na finančnú podporu na spotrebu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. |
| --- | --- |

c)

oprávnenosť na finančnú podporu na spotrebu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy.

Aby sa však na účely uvedené v písmenách a), b) a c) prvého pododseku zohľadnili biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z odpadu a zvyškov, okrem poľnohospodárskych, akvakultúrnych, rybárskych a lesníckych zvyškov, je potrebné, aby spĺňali len kritériá úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odseku 10. Tento pododsek sa vzťahuje aj na odpad a zvyšky, ktoré sa pred ďalším spracovaním na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy najprv spracujú na produkt.

Kritériá úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odseku 10 sa nevzťahujú na elektrinu, vykurovanie a chladenie vyrobené z tuhého komunálneho odpadu.

Palivá z biomasy musia spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10, ak sa používajú v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu, alebo palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 20 MW v prípade tuhých palív z biomasy a s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 2 MW v prípade plynných palív z biomasy. Členské štáty môžu uplatniť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov na zariadenia s nižším celkovým menovitým tepelným príkonom.

Kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10 sa uplatňujú bez ohľadu na zemepisný pôvod biomasy.

2.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z odpadu a zo zvyškov, ktoré nepochádzajú z lesnej, ale z poľnohospodárskej pôdy, sa zohľadňujú na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), len ak prevádzkovatelia alebo vnútroštátne orgány zaviedli monitorovacie alebo riadiace plány na riešenie vplyvov na kvalitu pôdy a uhlík v pôde. Informácie o tom, ako sa uvedené vplyvy monitorujú a riadia, sa nahlasujú podľa článku 30 ods. 3.

3.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokou biologickou rozmanitosťou, konkrétne pôdy, ktorá mala v januári 2008 alebo po tomto dátume jeden z týchto štatútov, a to bez ohľadu na to, či daná pôda tento štatút ešte má:

| a) | prales a iné zalesnené plochy, a to les a iné zalesnené plochy s prirodzene sa vyskytujúcimi druhmi bez jasnej známky ľudskej činnosti a bez výrazného narušenia ekologických procesov; |
| --- | --- |

a)

prales a iné zalesnené plochy, a to les a iné zalesnené plochy s prirodzene sa vyskytujúcimi druhmi bez jasnej známky ľudskej činnosti a bez výrazného narušenia ekologických procesov;

| b) | les a iné zalesnené plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, ktoré sú bohaté na druhy a nie sú znehodnotené alebo ktoré boli príslušným orgánom identifikované ako plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody; |
| --- | --- |

b)

les a iné zalesnené plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, ktoré sú bohaté na druhy a nie sú znehodnotené alebo ktoré boli príslušným orgánom identifikované ako plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody;

| c) | oblasti určené:






  i) | zákonom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody alebo |
| --- | --- | --- |

c)

oblasti určené:

i)

zákonom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody alebo

| ii) | na ochranu vzácnych a ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených na zoznamy vypracované medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou pre ochranu prírody, ak sú uznané v súlade s článkom 30 ods. 4 prvým pododsekom, |
| --- | --- |

ii)

na ochranu vzácnych a ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených na zoznamy vypracované medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou pre ochranu prírody, ak sú uznané v súlade s článkom 30 ods. 4 prvým pododsekom,

ak nie sú predložené dôkazy o tom, že výroba suroviny nie je v rozpore s týmito účelmi na ochranu prírody;

| d) | trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou s rozlohou viac ako jeden hektár, ktoré sú:






  i) | prirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by zostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristicky a procesy, alebo |
| --- | --- | --- |

d)

trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou s rozlohou viac ako jeden hektár, ktoré sú:

i)

prirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by zostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristicky a procesy, alebo

| ii) | poloprirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by nezostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré sú bohaté na druhy a neznehodnotené a boli príslušným orgánom identifikované ako trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou, s výnimkou prípadov, keď sa dá dokázať, že zber surovín je potrebný na zachovanie štatútu trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou. |
| --- | --- |

ii)

poloprirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by nezostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré sú bohaté na druhy a neznehodnotené a boli príslušným orgánom identifikované ako trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou, s výnimkou prípadov, keď sa dá dokázať, že zber surovín je potrebný na zachovanie štatútu trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou.

Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktoré spresnia kritériá na určenie toho, na ktoré trávne porasty sa má vzťahovať písmeno d) prvého pododseku tohto odseku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

4.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododoseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokými zásobami uhlíka, konkrétne z pôdy, ktorá mala jeden z týchto štatútov v januári 2008, a už ho nemá:

| a) | mokraď, teda pôda pokrytá alebo nasiaknutá vodou trvalo alebo počas významnej časti roka; |
| --- | --- |

a)

mokraď, teda pôda pokrytá alebo nasiaknutá vodou trvalo alebo počas významnej časti roka;

| b) | súvislo zalesnené oblasti, teda pôda o ploche viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny viac ako 30 %, alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ; |
| --- | --- |

b)

súvislo zalesnené oblasti, teda pôda o ploche viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny viac ako 30 %, alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ;

| c) | pôda s rozlohou viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny medzi 10 % a 30 % alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ, ak sa nepreukáže, že zásoby uhlíka v oblasti pred konverziou a po nej sú také, že ak sa použije metodika uvedená v časti C prílohy V, podmienky uvedené v odseku 10 tohto článku by sa splnili. |
| --- | --- |

c)

pôda s rozlohou viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny medzi 10 % a 30 % alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ, ak sa nepreukáže, že zásoby uhlíka v oblasti pred konverziou a po nej sú také, že ak sa použije metodika uvedená v časti C prílohy V, podmienky uvedené v odseku 10 tohto článku by sa splnili.

Tento odsek sa neuplatňuje, ak v čase získania suroviny mala pôda rovnaký štatút ako v januári 2008.

5.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) sa nevyrábajú zo surovín získaných z pôdy, ktorá bola rašeliniskom v januári 2008, pokiaľ sa nepreukáže, že súčasťou pestovania a zberu a ťažby danej suroviny nie je odvodňovanie predtým neodvodnenej pôdy.

6.   S cieľom minimalizovať riziká používania lesnej biomasy pochádzajúcej z neudržateľnej výroby musia biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy zohľadňované na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) spĺňať tieto kritériá:

| a) | v krajine, v ktorej sa lesná biomasa zozbierala a ťažila, sa uplatňujú národné alebo regionálne právne predpisy uplatniteľné v oblasti zberu a ťažby, ako aj zavedené systémy monitorovania a presadzovania, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby:






  i) | operácie zberu a ťažby boli zákonné; |
| --- | --- | --- |

a)

v krajine, v ktorej sa lesná biomasa zozbierala a ťažila, sa uplatňujú národné alebo regionálne právne predpisy uplatniteľné v oblasti zberu a ťažby, ako aj zavedené systémy monitorovania a presadzovania, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby:

i)

operácie zberu a ťažby boli zákonné;

| ii) | sa les v oblastiach zberu a ťažby obnovoval; |
| --- | --- |

ii)

sa les v oblastiach zberu a ťažby obnovoval;

| iii) | sa chránili územia určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody vrátane mokradí a rašelinísk; |
| --- | --- |

iii)

sa chránili územia určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody vrátane mokradí a rašelinísk;

| iv) | sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne dopady, a |
| --- | --- |

iv)

sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne dopady, a

| v) | sa zberom a ťažbou zachovávala alebo zlepšovala dlhodobá produkčná kapacita lesa; |
| --- | --- |

v)

sa zberom a ťažbou zachovávala alebo zlepšovala dlhodobá produkčná kapacita lesa;

| b) | ak dôkaz uvedený v písmene a) tohto odseku nie je k dispozícii, biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z lesnej biomasy sa zohľadnia na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), ak sú na úrovni lesnej zdrojovej oblasti zavedené systémy riadenia s cieľom zabezpečiť, aby:






  i) | operácie zberu a ťažby boli zákonné, |
| --- | --- | --- |

b)

ak dôkaz uvedený v písmene a) tohto odseku nie je k dispozícii, biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z lesnej biomasy sa zohľadnia na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), ak sú na úrovni lesnej zdrojovej oblasti zavedené systémy riadenia s cieľom zabezpečiť, aby:

i)

operácie zberu a ťažby boli zákonné,

| ii) | sa les v oblastiach zberu a ťažby obnovoval, |
| --- | --- |

ii)

sa les v oblastiach zberu a ťažby obnovoval,

| iii) | sa chránili oblasti určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na ochranu prírody vrátane mokradí a rašelinísk, pokiaľ sa neposkytnú dôkazy, že zber a ťažba tejto suroviny nie je v rozpore s takouto ochranou prírody, |
| --- | --- |

iii)

sa chránili oblasti určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na ochranu prírody vrátane mokradí a rašelinísk, pokiaľ sa neposkytnú dôkazy, že zber a ťažba tejto suroviny nie je v rozpore s takouto ochranou prírody,

| iv) | sa ťažba a zber uskutočňovali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne dopady a |
| --- | --- |

iv)

sa ťažba a zber uskutočňovali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne dopady a

| v) | sa zberom a ťažbou zachovávala alebo zlepšovala dlhodobá produkčná kapacita lesa. |
| --- | --- |

v)

sa zberom a ťažbou zachovávala alebo zlepšovala dlhodobá produkčná kapacita lesa.

7.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z lesnej biomasy zohľadňované na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) musia spĺňať tieto kritériá využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF):

| a) | krajina alebo organizácia regionálnej hospodárskej integrácie, v ktorej má lesná biomasa pôvod:






  i) | je zmluvnou stranou Parížskej dohody, |
| --- | --- | --- |

a)

krajina alebo organizácia regionálnej hospodárskej integrácie, v ktorej má lesná biomasa pôvod:

i)

je zmluvnou stranou Parížskej dohody,

| ii) | predložila národne definovaný príspevok Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (United Nations Framework Convention on Climate Change - UNFCCC), ktorý zahŕňa emisie a odstraňovanie z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pôdy, čím sa zabezpečuje, aby sa zmeny zásob uhlíka spojené so zberom a ťažbou biomasy započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v národne definovanom príspevku, alebo |
| --- | --- |

ii)

predložila národne definovaný príspevok Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (United Nations Framework Convention on Climate Change - UNFCCC), ktorý zahŕňa emisie a odstraňovanie z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pôdy, čím sa zabezpečuje, aby sa zmeny zásob uhlíka spojené so zberom a ťažbou biomasy započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v národne definovanom príspevku, alebo

| iii) | v oblasti zberu a ťažby uplatňuje vnútroštátne alebo regionálne právne predpisy v súlade s článkom 5 Parížskej dohody s cieľom zachovávať a zveľaďovať zásoby a záchyty uhlíka poskytujúce dôkaz o tom, že vykazované emisie v sektore LULUCF nepresahujú odstraňovanie; |
| --- | --- |

iii)

v oblasti zberu a ťažby uplatňuje vnútroštátne alebo regionálne právne predpisy v súlade s článkom 5 Parížskej dohody s cieľom zachovávať a zveľaďovať zásoby a záchyty uhlíka poskytujúce dôkaz o tom, že vykazované emisie v sektore LULUCF nepresahujú odstraňovanie;

| b) | ak dôkaz uvedený v písmene a) tohto odseku nie je k dispozícii, biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z lesnej biomasy sa zohľadňujú na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), ak sú na úrovni lesnej zdrojovej oblasti zavedené systémy riadenia, s cieľom zabezpečiť, aby boli dlhodobo zachované alebo posilnené úrovne zásob a záchytov uhlíka v lese. |
| --- | --- |

b)

ak dôkaz uvedený v písmene a) tohto odseku nie je k dispozícii, biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrábané z lesnej biomasy sa zohľadňujú na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), ak sú na úrovni lesnej zdrojovej oblasti zavedené systémy riadenia, s cieľom zabezpečiť, aby boli dlhodobo zachované alebo posilnené úrovne zásob a záchytov uhlíka v lese.

8.   Komisia do 31. januára 2021 prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví prevádzkové usmernenia pre dôkazy na preukázanie súladu s kritériami stanovenými v odsekoch 6 a 7 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

9.   Komisia do 31. decembra 2026 posúdi, či kritériá stanovené v odsekoch 6 a 7 efektívne minimalizujú riziko používania lesnej biomasy pochádzajúcej z neudržateľnej výroby a na základe dostupných údajov sa bude venovať kritériám LULUCF.

Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na zmenu kritérií stanovených v odsekoch 6 a 7 na obdobie po roku 2030.

10.   Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z používania biopalív, biokvapalín a palív z biomasy zohľadňovaná na účely uvedené v odseku 1, je:

| a) | aspoň 50 % v prípade biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke k 5. októbru 2015 alebo pred týmto dátumom; |
| --- | --- |

a)

aspoň 50 % v prípade biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke k 5. októbru 2015 alebo pred týmto dátumom;

| b) | aspoň 60 % v prípade biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 6. októbra 2015 do 31. decembra 2020; |
| --- | --- |

b)

aspoň 60 % v prípade biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 6. októbra 2015 do 31. decembra 2020;

| c) | aspoň 65 % v prípade biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 1. januára 2021; |
| --- | --- |

c)

aspoň 65 % v prípade biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 1. januára 2021;

| d) | aspoň 70 % v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 1. januára 2021 do 31. decembra 2025, a 80 % v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 1. januára 2026. |
| --- | --- |

d)

aspoň 70 % v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 1. januára 2021 do 31. decembra 2025, a 80 % v zariadeniach, ktoré boli v prevádzke od 1. januára 2026.

Zariadenia sa považujú, že sú v prevádzke vtedy, keď sa začne fyzická výroba biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy a biokvapalín a fyzická výroba tepla a chladu a elektriny z palív z biomasy.

Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív, bioplynu spotrebovaného v odvetví dopravy, biokvapalín a palív z biomasy používaných v zariadeniach vyrábajúcich teplo, chlad a elektrinu sa vypočíta v súlade s článkom 31 ods. 1.

11.   Elektrina z palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) iba vtedy, ak spĺňa jednu alebo viaceré z týchto požiadaviek:

| a) | vyrába sa v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 50 MW alebo |
| --- | --- |

a)

vyrába sa v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 50 MW alebo

| b) | v prípade zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom od 50 do 100 MW sa vyrába technológiou vysokoúčinnej kombinovanej výroby, alebo v prípade zariadení vyrábajúcich iba elektrinu spĺňa úroveň energetickej efektívnosti súvisiacu s najlepšími dostupnými technológiami (BAT-AEEL) v zmysle vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) 2017/1442 (26); |
| --- | --- |

b)

v prípade zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom od 50 do 100 MW sa vyrába technológiou vysokoúčinnej kombinovanej výroby, alebo v prípade zariadení vyrábajúcich iba elektrinu spĺňa úroveň energetickej efektívnosti súvisiacu s najlepšími dostupnými technológiami (BAT-AEEL) v zmysle vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) 2017/1442 (26);

| c) | v prípade zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nad 100 MW, sa vyrába technológiou vysokoúčinnej kombinovanej výroby, alebo v prípade zariadení vyrábajúcich iba elektrinu dosahuje čistú elektrickú účinnosť aspoň 36 %; |
| --- | --- |

c)

v prípade zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nad 100 MW, sa vyrába technológiou vysokoúčinnej kombinovanej výroby, alebo v prípade zariadení vyrábajúcich iba elektrinu dosahuje čistú elektrickú účinnosť aspoň 36 %;

| d) | vyrába sa s uplatnením zachytávania a ukladania CO2 z biomasy. |
| --- | --- |

d)

vyrába sa s uplatnením zachytávania a ukladania CO2 z biomasy.

Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) tohto článku sa zariadenia vyrábajúce iba elektrinu zohľadňujú len v prípade, ak nepoužívajú fosílne palivá ako hlavné palivo a len ak nie je k dispozícii nákladovo efektívny potenciál na uplatnenie technológie vysokoúčinnej kombinovanej výroby na základe posúdenia vykonaného podľa článku 14 smernice 2012/27/EÚ.

Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) tohto článku sa tento odsek uplatňuje iba na zariadenia, ktoré začínajú prevádzku alebo prechádzajú na využívanie palív z biomasy po 25. decembri 2021. Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. c) tohto článku nie je týmto odsekom dotknutá podpora poskytnutá v rámci systémov podpory v súlade s článkom 4 schválených do 25. decembra 2021.

Členské štáty môžu na zariadenia s nižším menovitým tepelným príkonom uplatňovať prísnejšie požiadavky na energetickú efektívnosť ako tie, ktoré sú uvedené v prvom pododseku.

Prvý pododsek sa nevzťahuje na elektrinu zo zariadení, ktoré členský štát Komisii osobitne oznamuje Komisii na základe riadne opodstatnenej existencie rizík súvisiacich s bezpečnosťou dodávky elektriny. Na základe posúdenia oznámenia Komisia prijme rozhodnutie, berúc do úvahy prvky uvedené v danom oznámení.

12.   Členské štáty neodmietnu zohľadniť z iných dôvodov udržateľnosti na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) tohto článku a bez toho, aby boli dotknuté články 25 a 26, biopalivá a biokvapaliny získané v súlade s týmto článkom. Týmto odsekom nie je dotknutá verejná podpora poskytnutá v rámci systémov podpory schválených do 24. decembra 2018.

13.   Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. c) tohto článku môžu členské štáty udeliť časovo obmedzenú výnimku z kritérií stanovených v odsekoch 2 až 7 a 10 a 11 tohto článku tým, že prijmú odlišné kritériá pre:

| a) | zariadenia nachádzajúce sa v najvzdialenejšom regióne podľa článku 349 ZFEÚ, pokiaľ takéto zariadenia vyrábajú elektrinu alebo teplo alebo chlad z palív z biomasy, a |
| --- | --- |

a)

zariadenia nachádzajúce sa v najvzdialenejšom regióne podľa článku 349 ZFEÚ, pokiaľ takéto zariadenia vyrábajú elektrinu alebo teplo alebo chlad z palív z biomasy, a

| b) | palivá z biomasy používané v zariadeniach uvedených v písmene a) tohto pododseku, bez ohľadu na miesto pôvodu danej biomasy, za predpokladu, že takéto kritériá sú objektívne odôvodnené tým, že ich cieľom je pre daný najvzdialenejší región zabezpečiť plynulé postupné zavádzanie kritérií stanovených v odsekoch 2 až 7 a 10 a 11 tohto článku, čím sa stimuluje prechod z fosílnych palív na palivá z udržateľnej biomasy. |
| --- | --- |

b)

palivá z biomasy používané v zariadeniach uvedených v písmene a) tohto pododseku, bez ohľadu na miesto pôvodu danej biomasy, za predpokladu, že takéto kritériá sú objektívne odôvodnené tým, že ich cieľom je pre daný najvzdialenejší región zabezpečiť plynulé postupné zavádzanie kritérií stanovených v odsekoch 2 až 7 a 10 a 11 tohto článku, čím sa stimuluje prechod z fosílnych palív na palivá z udržateľnej biomasy.

Rôzne kritériá uvedené v tomto odseku sú predmetom osobitného oznámenia príslušného členského štátu Komisii.

14.   Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) môžu členské štáty v prípade palív z biomasy zaviesť dodatočné kritériá na udržateľnosť.

Komisia do 31. decembra 2026 posúdi vplyv takýchto dodatočných kritérií na vnútorný trh, a v prípade potreby pripojí aj návrh na zaistenie ich harmonizácie.

Článok 30

Overovanie súladu s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov

1.   Ak sa biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy alebo iné palivá, ktoré spĺňajú podmienky na započítanie do čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b), majú zohľadniť na účely uvedené v článkoch 23 a 25 a v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), členské štáty vyžadujú od hospodárskych subjektov, aby preukázali, že splnili kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10. Na uvedené účely členské štáty požadujú od hospodárskych subjektov použitie systému hmotnostnej bilancie, ktorý:

| a) | umožňuje, aby sa dodávky surovín alebo palív s rôznymi vlastnosťami, ktoré sa týkajú udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, zmiešali, napríklad v kontajneri, spracovateľskom alebo zásobovacom zariadení, prenosovej a distribučnej infraštruktúre alebo mieste; |
| --- | --- |

a)

umožňuje, aby sa dodávky surovín alebo palív s rôznymi vlastnosťami, ktoré sa týkajú udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, zmiešali, napríklad v kontajneri, spracovateľskom alebo zásobovacom zariadení, prenosovej a distribučnej infraštruktúre alebo mieste;

| b) | umožňuje zmiešanie dodávok suroviny s rozličným energetickým obsahom na účely ďalšieho spracovania za predpokladu, že veľkosť dodávok sa upraví podľa ich energetického obsahu; |
| --- | --- |

b)

umožňuje zmiešanie dodávok suroviny s rozličným energetickým obsahom na účely ďalšieho spracovania za predpokladu, že veľkosť dodávok sa upraví podľa ich energetického obsahu;

| c) | vyžaduje, aby informácie o vlastnostiach, ktoré sa týkajú udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, a veľkostiach dodávok uvedených v písmene a) ostali pripísané danej zmesi a |
| --- | --- |

c)

vyžaduje, aby informácie o vlastnostiach, ktoré sa týkajú udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, a veľkostiach dodávok uvedených v písmene a) ostali pripísané danej zmesi a

| d) | stanovuje, že pre súhrn všetkých dodávok odobratých zo zmesi sa opisujú rovnaké vlastnosti, ktoré sa týkajú udržateľnosti, v rovnakých množstvách ako súhrn všetkých dodávok pridaných do zmesi a vyžaduje, aby sa táto rovnováha dosiahla počas primeraného časového obdobia. |
| --- | --- |

d)

stanovuje, že pre súhrn všetkých dodávok odobratých zo zmesi sa opisujú rovnaké vlastnosti, ktoré sa týkajú udržateľnosti, v rovnakých množstvách ako súhrn všetkých dodávok pridaných do zmesi a vyžaduje, aby sa táto rovnováha dosiahla počas primeraného časového obdobia.

Systémom hmotnostnej bilancie sa zabezpečí, aby sa na výpočet hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov každá dodávka zohľadnila v rámci článku 7 ods. 1 prvého pododseku písm. a), b) alebo c) len raz a uvádzajú sa v ňom informácie, či sa na výrobu danej dodávky poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo.

2.   Ak je dodávka spracovaná, informácie o vlastnostiach dodávky, ktoré sa týkajú udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, sa upravujú a priraďujú k výstupu v súlade s týmito pravidlami:

| a) | ak je výsledkom spracúvania dodávky suroviny len jeden výstup, ktorý je určený na výrobu biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy, kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo fosílnych palív vyrobených z odpadu, veľkosť dodávky a súvisiace množstvá vlastností udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov sa upravia použitím konverzného faktora predstavujúceho pomer medzi hmotnosťou výstupu, ktorý je určený na takúto výrobu a hmotnosťou suroviny vstupujúcej do procesu; |
| --- | --- |

a)

ak je výsledkom spracúvania dodávky suroviny len jeden výstup, ktorý je určený na výrobu biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy, kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo fosílnych palív vyrobených z odpadu, veľkosť dodávky a súvisiace množstvá vlastností udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov sa upravia použitím konverzného faktora predstavujúceho pomer medzi hmotnosťou výstupu, ktorý je určený na takúto výrobu a hmotnosťou suroviny vstupujúcej do procesu;

| b) | ak je výsledkom spracúvania dodávky suroviny viacero výstupov, ktoré sú určené na výrobu biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy, kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo fosílnych palív vyrobených z odpadu, pre každý výstup sa použije samostatný konverzný faktor a samostatná hmotnostná bilancia. |
| --- | --- |

b)

ak je výsledkom spracúvania dodávky suroviny viacero výstupov, ktoré sú určené na výrobu biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy, kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo fosílnych palív vyrobených z odpadu, pre každý výstup sa použije samostatný konverzný faktor a samostatná hmotnostná bilancia.

3.   Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby hospodárske subjekty predkladali spoľahlivé informácie týkajúce sa dodržiavania stropov úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 25 ods. 2 a prijatých podľa uvedeného článku a kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10, a aby hospodárske subjekty na požiadanie sprístupnili príslušnému členskému štátu údaje, ktoré použili na vypracovanie týchto informácií. Členské štáty vyžadujú od hospodárskych subjektov, aby vytvorili primeraný štandard nezávislého auditu poskytnutých informácií, a aby poskytli dôkaz o tom, že táto požiadavka bola splnená. Na dosiahnutie súladu s článkom 29 ods. 6 písm. a) a článkom 26 ods. 7 písm. a) sa môže použiť audit prvej alebo druhej strany, a to až do prvého bodu zhromažďovania lesnej biomasy. Auditom sa overuje, či sú systémy využívané hospodárskymi subjektmi presné, spoľahlivé a chránené voči podvodom vrátane overenia zabezpečujúceho, že materiály nie sú zámerne pozmeňované alebo vyraďované s cieľom vytvoriť z dodávky alebo jej časti odpad alebo zvyšok. Zhodnotí frekvenciu a metodiku odberu vzoriek a spoľahlivosť údajov.

Povinnosti stanovené v tomto odseku sa uplatňujú bez ohľadu na to, či sú biopalivá, biokvapaliny, palivá z biomasy, kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu alebo fosílne palivá vyrobené z odpadu vyrobené v Únii alebo dovezené. Informácie o geografickom pôvode a druhu surovín biopalív, biokvapalín a palív z biomasy za každého dodávateľa paliva sa spotrebiteľom poskytujú na webových sídlach prevádzkovateľov, dodávateľov alebo príslušných orgánov a každoročne sa aktualizujú.

Členské štáty predložia Komisii v súhrnnej forme informácie uvedené v prvom pododseku tohto odseku. Komisia tieto informácie uverejní na platforme na elektronické podávanie správ uvedenej v článku 28 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súhrnnej forme, pričom zachová dôvernosť citlivých obchodných informácií.

4.   Komisia môže rozhodnúť, že dobrovoľné vnútroštátne alebo medzinárodné schémy stanovujúce normy pre výrobu biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy alebo iných palív, ktoré spĺňajú podmienky na započítanie do čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b), poskytujú presné údaje o úsporách emisií skleníkových plynov na účely článku 25 ods. 2 a článku 29 ods. 10, preukazujú dodržanie článku 27 ods.3 a článku 28 ods. 2 a 4 alebo preukazujú, že dodávky biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy spĺňajú kritériá udržateľnosti stanovené v článku 29 ods. 2 až 7. Pri preukazovaní toho, že kritériá stanovené v článku 29 ods. 6 a 7 boli splnené, môžu prevádzkovatelia poskytnúť požadované dôkazy priamo na úrovni zdrojovej oblasti. Komisia môže na účely článku 29 ods. 3 prvého pododseku písm. c) bodu ii) uznať aj oblasti určené na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených do zoznamov vypracovaných medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou pre ochranu prírody.

Komisia môže rozhodnúť, že dané schémy obsahujú presné informácie o vykonaných meraniach v prípade ochrany pôdy, vody a ovzdušia, obnovy znehodnotenej pôdy, zabraňovania nadmernej spotrebe vody v oblastiach s nedostatkom vody, a v prípade certifikácie biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy.

5.   Komisia prijme rozhodnutia podľa odseku 4 tohto článku prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3. Takéto rozhodnutia sú platné najviac päť rokov.

Komisia požaduje, aby každá dobrovoľná schéma, o ktorej sa prijalo rozhodnutie podľa odseku 4, predložila každoročne do 30. apríla Komisii správu o každom z bodov uvedených v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Táto správa sa vzťahuje na predchádzajúci kalendárny rok. Požiadavka predložiť správu sa vzťahuje len na dobrovoľné schémy, ktoré fungovali aspoň 12 mesiacov.

Komisia sprístupňuje správy vypracované dobrovoľnými schémami v súhrnnej podobe alebo prípadne v plnom rozsahu na platforme na elektronické podávanie správ uvedenej v článku 28 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

6.   Členské štáty môžu zaviesť vnútroštátne schémy, v ktorých sa počas celého spracovateľského reťazca za účasti príslušných vnútroštátnych orgánov overuje súlad s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovenými v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a so stropmi úspor emisií skleníkových plynov v prípade kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu stanovenými v článku 25 ods. 2 a prijatými podľa uvedeného článku a v súlade s článkom 28 ods. 5.

Členský štát môže oznámiť takúto vnútroštátnu schému Komisii. Komisia takúto schému posúdi prednostne v záujme uľahčenia vzájomného dvojstranného a viacstranného uznávania schém na overovanie dodržiavania kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pri biopalivách, biokvapalinách a palivách z biomasy a so stropmi úspor emisií skleníkových plynov pre ostatne palivá, ktoré sú oprávnené pre výpočet čitateľa podľa článku 27 ods. 1 písm. b). Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť, či je takáto oznámená vnútroštátna schéma v súlade s podmienkami stanovenými v tejto smernici. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

Ak je toto rozhodnutie kladné, schémy zriadené v súlade s týmto článkom neodmietajú vzájomné uznanie so schémou daného členského štátu, pokiaľ ide o overovanie dodržiavania kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a stropov úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 25 ods. 2 a prijatých podľa uvedeného článku.

7.   Komisia prijíma rozhodnutia uvedené v odseku 4 tohto článku, iba ak predmetná schéma spĺňa primerané štandardy spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu a poskytuje dostatočné záruky, že žiadne materiály neboli zámerne pozmenené alebo vyradené tak, aby sa na dodávku alebo jej časť vzťahovala príloha IX. Schémy na meranie úspory emisií skleníkových plynov musia spĺňať aj metodické požiadavky uvedené v prílohe V alebo VI. Zoznamy oblastí s vysokou biologickou rozmanitosťou podľa článku 29 ods. 3 prvého pododseku písm. c) bodu ii) musia spĺňať primerané normy objektivity a koherentnosti s medzinárodne uznanými normami a poskytovať vhodné odvolacie postupy.

V rámci dobrovoľných schém uvedených v odseku 4 sa aspoň raz za rok, uverejňuje zoznam ich certifikačných orgánov použitých na nezávislý audit, pričom sa pri každom certifikačnom orgáne uvedie, ktorý subjekt alebo vnútroštátny orgán verejnej správy ho uznal a ktorý subjekt alebo vnútroštátny orgán verejnej správy ho monitoruje.

8.   S cieľom zabezpečiť, aby sa súlad s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, ako aj s ustanoveniami o biopalivách, biokvapalinách a palivách z biomasy s nízkym alebo vysokým rizikom priamej a nepriamej zmeny využívania pôdy overil efektívnym a harmonizovaným spôsobom a hlavne zabrániť podvodom, Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých stanoví podrobné pravidlá vykonávania vrátane primeraných štandardov spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu a požaduje, aby všetky dobrovoľné schémy tieto štandardy uplatňovali. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

V uvedených vykonávacích aktoch Komisia venuje osobitnú pozornosť potrebe znížiť administratívnu záťaž. Vykonávacími aktmi sa stanoví lehota, v rámci ktorej sa v dobrovoľných schémach majú štandardy uplatniť. Komisia môže zrušiť rozhodnutia, ktorými sa uznávajú dobrovoľné schémy podľa odseku 4, ak tieto schémy neuplatnia v stanovenej lehote takéto štandardy. Ak členský štát vyjadrí obavy, že dobrovoľná schéma nefunguje podľa štandardov spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu, ktoré tvoria základ pre rozhodnutia podľa odseku 4, Komisia záležitosť prešetrí a prijme vhodné opatrenia.

9.   Ak hospodársky subjekt poskytne dôkaz alebo údaje získané v súlade so schémou, ktorá bola predmetom rozhodnutia podľa odseku 4 alebo 6 tohto článku, členský štát nebude v rozsahu uvedeného rozhodnutia od dodávateľa požadovať poskytnutie ďalších dôkazov o splnení kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10.

Príslušné orgány členských štátov dohliadajú na prevádzku certifikačných orgánov, ktoré vykonávajú nezávislý audit v rámci dobrovoľnej schémy. Certifikačné orgány na žiadosť príslušných orgánov predložia všetky relevantné informácie potrebné na dohľad nad prevádzkou vrátane presného dátumu, času a miesta auditu. Ak členské štáty narazia na nesúlad, bezodkladne o tom informujú dobrovoľnú schému.

10.   Komisia na žiadosť členského štátu, ktorá môže vychádzať zo na žiadosti hospodárskeho subjektu, na základe všetkých dôkazov, ktoré má k dispozícii, preskúma, či boli vo vzťahu k zdroju biopalív, biokvapalín a palív z biomasy a stropov úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 25 ods. 2 a prijatých podľa uvedeného článku splnené kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10.

Komisia do šiestich mesiacov od doručenia žiadosti a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3 rozhodne prostredníctvom vykonávacích aktov o tom, či dotknutý členský štát môže:

| a) | zohľadniť biopalivá, biokvapaliny alebo palivá z biomasy a ostatné palivá, ktoré sú oprávnené pre výpočet čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b) z daného zdroja na účely uvedené v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), alebo |
| --- | --- |

a)

zohľadniť biopalivá, biokvapaliny alebo palivá z biomasy a ostatné palivá, ktoré sú oprávnené pre výpočet čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b) z daného zdroja na účely uvedené v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c), alebo

| b) | odchylne od odseku 9 tohto článku, požadovať od dodávateľov zdroja biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy a ostatných palív, ktoré sú oprávnené pre výpočet čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b), aby poskytli ďalšie dôkazy súladu s uvedenými kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov a uvedenými stropmi úspor emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

b)

odchylne od odseku 9 tohto článku, požadovať od dodávateľov zdroja biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy a ostatných palív, ktoré sú oprávnené pre výpočet čitateľa uvedeného v článku 27 ods. 1 písm. b), aby poskytli ďalšie dôkazy súladu s uvedenými kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov a uvedenými stropmi úspor emisií skleníkových plynov.

Článok 31

Výpočet vplyvu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy na skleníkové plyny

1.   Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využitia biopalív, biokvapalín a palív z biomasy sa na účely článku 29 ods. 10 vypočíta jedným z týchto spôsobov:

| a) | ak je určená hodnota úspory emisií skleníkových plynov v rámci reťazca výroby stanovená v časti A alebo B prílohy V pre biopalivá a biokvapaliny a v časti A prílohy VI pre palivá z biomasy a ak je hodnota el pre tieto dané biopalivá alebo biokvapaliny vypočítaná v súlade s bodom 7 časti C prílohy V a pre dané palivá z biomasy vypočítaná v súlade s bodom 7 časti B prílohy VI rovná nule alebo je menšia než nula, použije sa určená hodnota; |
| --- | --- |

a)

ak je určená hodnota úspory emisií skleníkových plynov v rámci reťazca výroby stanovená v časti A alebo B prílohy V pre biopalivá a biokvapaliny a v časti A prílohy VI pre palivá z biomasy a ak je hodnota el pre tieto dané biopalivá alebo biokvapaliny vypočítaná v súlade s bodom 7 časti C prílohy V a pre dané palivá z biomasy vypočítaná v súlade s bodom 7 časti B prílohy VI rovná nule alebo je menšia než nula, použije sa určená hodnota;

| b) | použije sa skutočná hodnota vypočítaná v súlade s metodikou stanovenou v časti C prílohy V pre biopalivá a biokvapaliny a v časti B prílohy VI pre palivá z biomasy; |
| --- | --- |

b)

použije sa skutočná hodnota vypočítaná v súlade s metodikou stanovenou v časti C prílohy V pre biopalivá a biokvapaliny a v časti B prílohy VI pre palivá z biomasy;

| c) | použije sa hodnota vypočítaná ako súčet faktorov vzorcov uvedených v bode 1 časti C prílohy V, pričom pri niektorých faktoroch možno použiť roztriedené určené hodnoty uvedené v časti D alebo E prílohy V a pri všetkých ostatných faktoroch skutočné hodnoty vypočítané v súlade s metodikou stanovenou v časti C prílohy V; |
| --- | --- |

c)

použije sa hodnota vypočítaná ako súčet faktorov vzorcov uvedených v bode 1 časti C prílohy V, pričom pri niektorých faktoroch možno použiť roztriedené určené hodnoty uvedené v časti D alebo E prílohy V a pri všetkých ostatných faktoroch skutočné hodnoty vypočítané v súlade s metodikou stanovenou v časti C prílohy V;

| d) | použije sa hodnota vypočítaná ako súčet faktorov vzorcov uvedených v bode 1 časti B prílohy VI, pričom pri niektorých faktoroch možno použiť roztriedené určené hodnoty uvedené v časti C prílohy VI a pri všetkých ostatných faktoroch skutočné hodnoty vypočítané v súlade s metodikou stanovenou v časti B prílohy VI. |
| --- | --- |

d)

použije sa hodnota vypočítaná ako súčet faktorov vzorcov uvedených v bode 1 časti B prílohy VI, pričom pri niektorých faktoroch možno použiť roztriedené určené hodnoty uvedené v časti C prílohy VI a pri všetkých ostatných faktoroch skutočné hodnoty vypočítané v súlade s metodikou stanovenou v časti B prílohy VI.

2.   Členské štáty môžu predložiť Komisii správy obsahujúce informácie o typických emisiách skleníkových plynov z pestovania poľnohospodárskych surovín oblastí na ich území klasifikovaných ako úroveň 2 nomenklatúry štatistických územných jednotiek (ďalej len „NUTS“) alebo ako podrobnejšia úroveň NUTS v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (27). K uvedeným správam sa prikladá opis metód a zdrojov údajov použitých na výpočet úrovne emisií. Uvedené metóda zohľadňuje pôdne vlastnosti, podnebie a očakávané výnosy suroviny.

3.   Komisii sa môžu predložiť v prípade území mimo Únie správy rovnocenné so správami uvedenými v odseku 2 a vypracované príslušnými orgánmi.

4.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť, že správy uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku obsahujú presné údaje na účely merania emisií skleníkových plynov spojených s pestovaním surovín pre poľnohospodársku biomasu produkovaných v oblastiach zahrnutých v týchto správach na účely článku 29 ods. 10. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

Uvedené údaje môžu byť podľa takýchto rozhodnutí použité namiesto roztriedených určených hodnôt pre pestovanie stanovených v časti D alebo E prílohy V pre biopalivá a biokvapaliny a v časti C prílohy VI pre palivá z biomasy.

5.   Komisia preskúma prílohy V a VI, aby sa do nich v odôvodnených prípadoch doplnili alebo sa zrevidovali hodnoty pre postupy výroby biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. V rámci uvedeného preskúmania sa zváži aj úprava metodiky stanovenej v časti C prílohy V a v časti B prílohy VI.

Komisia je splnomocnená prijať delegované akty podľa článku 35 v prípade potreby na zmenu príloh V a VI doplnením alebo zrevidovaním určených hodnôt alebo úpravou metodiky.

V prípade úprav alebo doplnení zoznamu určených hodnôt v prílohách V a VI:

| a) | ak je vplyv faktora na celkové emisie malý, ak dochádza len k limitovanej zmene, alebo ak sú náklady na stanovenie skutočných hodnôt vysoké, alebo ak je stanovenie skutočných hodnôt veľmi náročné, určené hodnoty sú typické pre bežné výrobné procesy; |
| --- | --- |

a)

ak je vplyv faktora na celkové emisie malý, ak dochádza len k limitovanej zmene, alebo ak sú náklady na stanovenie skutočných hodnôt vysoké, alebo ak je stanovenie skutočných hodnôt veľmi náročné, určené hodnoty sú typické pre bežné výrobné procesy;

| b) | vo všetkých ostatných prípadoch sú určené hodnoty v porovnaní s bežnými výrobnými procesmi konzervatívne. |
| --- | --- |

b)

vo všetkých ostatných prípadoch sú určené hodnoty v porovnaní s bežnými výrobnými procesmi konzervatívne.

6.   Ak je to potrebné na zabezpečenie jednotného uplatňovania časti C prílohy V a časti B prílohy VI, Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podrobné technické špecifikácie vrátane definícií, konverzných faktorov, výpočtu ročných emisií pochádzajúcich z pestovania alebo úspor emisií spôsobených zmenami uhlíkových zásob nad zemou a pod zemou na už obrábanej pôde, výpočtu úspor emisií zo zachytávania CO2, z využívania CO2 na osobitné účely a geologického ukladania CO2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

Článok 32

Vykonávacie akty

Vykonávacie akty uvedené v článku 29 ods. 3 druhom pododseku, článku 29 ods. 8, článku 30 ods. 5 prvom pododseku, článku 30 ods. 6 druhom pododseku, článku 30 ods. 8 prvom pododseku, článku 31 ods. 4 prvom pododseku a článku 31 ods. 6 tejto smernice zohľadnia v plnom rozsahu ustanovenia týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov v súlade s článkom 7a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES (28).

28

Článok 33

Monitorovanie Komisiou

1.   Komisia monitoruje pôvod biopalív, biokvapalín a palív z biomasy spotrebúvaných v Únii a vplyv ich výroby vrátane vplyvu v dôsledku presídlenia výroby na využitie pôdy v Únii a v hlavných dodávateľských tretích krajinách. Takéto monitorovanie sa zakladá na integrovaných národných energetických a klimatických plánoch členských štátov a príslušných správach o pokroku podľa článkov 3, 17 a 20 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a na správach príslušných tretích krajín, medzivládnych organizácií, na vedeckých štúdiách a na akýchkoľvek iných príslušných informáciách. Komisia tiež monitoruje zmeny cien komodít súvisiacich s využívaním biomasy na energetické účely a akékoľvek súvisiace pozitívne a negatívne vplyvy na potravinovú bezpečnosť.

2.   Komisia udržiava dialóg a výmenu informácií s tretími krajinami a výrobcami biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, spotrebiteľskými organizáciami a občianskou spoločnosťou, čo sa týka všeobecného vykonávania opatrení stanovených v tejto smernici a súvisiacich s biopalivami, biokvapalinami a palivami z biomasy. V tomto rámci venuje osobitnú pozornosť možnému vplyvu danej výroby biopaliva, biokvapaliny a paliva z biomasy na ceny potravín.

3.   Komisia v roku 2026 v prípade potreby predloží legislatívny návrh týkajúci sa regulačného rámca pre podporu energie z obnoviteľných zdrojov na obdobie po roku 2030.

Uvedený návrh zohľadní skúsenosti z vykonávania tejto smernice vrátane jej kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov a technický rozvoj v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

4.   Komisia v roku 2032 uverejní správu hodnotiacu uplatňovanie tejto smernice.

Článok 34

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor pre energetickú úniu zriadený článkom 44 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 pomáha Komisii v prípade záležitostí, ktoré sa týkajú udržateľnosti biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, Výbor pre udržateľnosť biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 35

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 25 ods. 2 druhom pododseku, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 písm. c), článku 27 ods. 3 siedmom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku a článku 31 ods. 5 druhom pododseku sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 24. decembra 2018. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 3 piatom pododseku sa Komisii udeľuje na obdobie dvoch rokov od 24. decembra 2018.

4.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 3 piatom pododseku, článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 25 ods. 2 druhom pododseku, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 písm. c), článku 27 ods. 3 siedmom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku a článku 31 ods. 5 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

5.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi, ktorých určili jednotlivé členské štáty, v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

6.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 3 piateho pododseku, článku 8 ods. 3 druhého pododseku, článku 25 ods. 2 druhého pododseku, článku 26 ods. 2 štvrtého pododseku, článku 26 ods. 2 piateho pododseku, článku 27 ods. 1 písm. c), článku 27 ods. 3 siedmeho pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhého pododseku a článku 31 ods. 5 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 36

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 2 až 13, 15 až 31 a 37 a prílohami II, III a V až IX do 30. júna 2021. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu zrušenú touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

3.   Táto smernica nemá vplyv na uplatňovanie výnimiek podľa práva Únie v oblasti vnútorného trhu s elektrinou.

Článok 37

Zrušenie

Smernica 2009/28/ES zmenená smernicami uvedenými v časti A prílohy X sa zrušuje s účinnosťou od 1. júla 2021 bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smerníc uvedených v časti B prílohy X do vnútroštátneho práva, a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov v roku 2020 podľa článku 3 ods. 1 a stanovené v časti A prílohy I k smernici 2009/28/ES.

Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe XI.

Článok 38

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť tretím dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 39

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 11. decembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 55.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 342, 12.10.2017, s. 79.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 13. novembra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2018.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

4

(5)  Pozri prílohu X časť A.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike (Ú. v. EÚ L 304, 14.11.2008, s. 1).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2001/77/ES z 27. januára 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave (Ú. v. EÚ L 123, 17.5.2003, s. 42).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

10

(11)  
  Ú. v. EÚ L 198, 20.7.2006, s. 18.

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513 z 9. septembra 2015, ktorou sa mení smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 1).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313/EHS (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26).

17

(18)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

18

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

19

(20)  
  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

20

(21)  Smernica Rady 2013/18/EÚ z 13. mája 2013, ktorou sa z dôvodu pristúpenia Chorvátska upravuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (Ú. v. EÚ L 158, 10.6.2013, s. 230).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

23

(24)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúce sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

24

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

25

(26)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1442 z 31. júla 2017, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ stanovujú závery o najlepších dostupných technikách (BAT) pre veľké spaľovacie zariadenia (Ú. v. EÚ L 212, 17.8.2017, s. 1).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS (Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58).

28

---

PRÍLOHA I

CELKOVÉ VNÚTROŠTÁTNE CIELE PRE PODIEL ENERGIE Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV NA HRUBEJ KONEČNEJ ENERGETICKEJ SPOTREBE V ROKU 2020
   (1)

A.   Celkové vnútroštátne ciele

| | Podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2005 (S2005) | Cieľ pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2020 (S2020) |
| --- | --- | --- |
| Belgicko | 2,2 % | 13 % |
| Bulharsko | 9,4 % | 16 % |
| Česká republika | 6,1 % | 13 % |
| Dánsko | 17,0 % | 30 % |
| Nemecko | 5,8 % | 18 % |
| Estónsko | 18,0 % | 25 % |
| Írsko | 3,1 % | 16 % |
| Grécko | 6,9 % | 18 % |
| Španielsko | 8,7 % | 20 % |
| Francúzsko | 10,3 % | 23 % |
| Chorvátsko | 12,6 % | 20 % |
| Taliansko | 5,2 % | 17 % |
| Cyprus | 2,9 % | 13 % |
| Lotyšsko | 32,6 % | 40 % |
| Litva | 15,0 % | 23 % |
| Luxembursko | 0,9 % | 11 % |
| Maďarsko | 4,3 % | 13 % |
| Malta | 0,0 % | 10 % |
| Holandsko | 2,4 % | 14 % |
| Rakúsko | 23,3 % | 34 % |
| Poľsko | 7,2 % | 15 % |
| Portugalsko | 20,5 % | 31 % |
| Rumunsko | 17,8 % | 24 % |
| Slovinsko | 16,0 % | 25 % |
| Slovenská republika | 6,7 % | 14 % |
| Fínsko | 28,5 % | 38 % |
| Švédsko | 39,8 % | 49 % |
| Spojené kráľovstvo | 1,3 % | 15 % |

Podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2005 (S2005)

Cieľ pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2020 (S2020)

Belgicko

2,2 %

13 %

Bulharsko

9,4 %

16 %

Česká republika

6,1 %

13 %

Dánsko

17,0 %

30 %

Nemecko

5,8 %

18 %

Estónsko

18,0 %

25 %

Írsko

3,1 %

16 %

Grécko

6,9 %

18 %

Španielsko

8,7 %

20 %

Francúzsko

10,3 %

23 %

Chorvátsko

12,6 %

20 %

Taliansko

5,2 %

17 %

Cyprus

2,9 %

13 %

Lotyšsko

32,6 %

40 %

Litva

15,0 %

23 %

Luxembursko

0,9 %

11 %

Maďarsko

4,3 %

13 %

Malta

0,0 %

10 %

Holandsko

2,4 %

14 %

Rakúsko

23,3 %

34 %

Poľsko

7,2 %

15 %

Portugalsko

20,5 %

31 %

Rumunsko

17,8 %

24 %

Slovinsko

16,0 %

25 %

Slovenská republika

6,7 %

14 %

Fínsko

28,5 %

38 %

Švédsko

39,8 %

49 %

Spojené kráľovstvo

1,3 %

15 %

---

(1)  Aby bolo možné dosiahnuť vnútroštátne ciele stanovené v tejto prílohe, zdôrazňuje sa, že v usmerneniach o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia sa uznáva trvalá potreba vnútroštátnych mechanizmov na podporu energie z obnoviteľných zdrojov.

---

PRÍLOHA II

NORMALIZAČNÉ VZORCE NA ZAPOČÍTANIE ELEKTRINY VYRÁBANEJ Z VODNEJ A VETERNEJ ENERGIE

Na účely započítania elektriny vyrábanej z vodnej energie v danom členskom štáte sa uplatňuje tento vzorec:

(QN(norm))( CN[(/(i)(N 14))(QiCi)] 15), kde:

| N | = | referenčný rok; |
| --- | --- | --- |
| QN(norm) | = | normalizované množstvo elektriny na účely započítania vyrobenej vo všetkých vodných elektrárňach členského štátu za rok N; |
| Qi | = | množstvo elektriny skutočne vyrobenej vo všetkých vodných elektrárňach členského štátu za rok i, merané v GWh, okrem výroby prostredníctvom prečerpávacích vodných elektrární z vody, ktorú predtým prečerpali do hornej nádrže; |
| Ci | = | celková inštalovaná kapacita všetkých vodných elektrární členského štátu na konci roku i bez prečerpania, meraná v MW. |

N

=

referenčný rok;

QN(norm)

=

normalizované množstvo elektriny na účely započítania vyrobenej vo všetkých vodných elektrárňach členského štátu za rok N;

Qi

=

množstvo elektriny skutočne vyrobenej vo všetkých vodných elektrárňach členského štátu za rok i, merané v GWh, okrem výroby prostredníctvom prečerpávacích vodných elektrární z vody, ktorú predtým prečerpali do hornej nádrže;

Ci

=

celková inštalovaná kapacita všetkých vodných elektrární členského štátu na konci roku i bez prečerpania, meraná v MW.

Na účely započítania elektriny vyrábanej z veternej energie na pevnine v danom členskom štáte sa používa tento vzorec:

(QN(norm))((CN CN 12)((/(i)(Nn))Qi(/(j)(Nn))(Cj Cj 12))), kde:

| N | = | referenčný rok; |
| --- | --- | --- |
| QN(norm) | = | normalizované množstvo elektriny na účely započítania vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na pevnine členského štátu v roku N; |
| Qi | = | množstvo elektriny skutočne vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na pevnine členského štátu v roku i, merané v GWh; |
| Cj | = | celková inštalovaná kapacita všetkých veterných elektrární na pevnine členského štátu na konci roku j, meraná v MW; |
| n | = | 4 alebo počet rokov, ktoré predchádzali roku N, za ktorý sú k dispozícii údaje o kapacite a výrobe pre daný členský štát, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. |

N

=

referenčný rok;

QN(norm)

=

normalizované množstvo elektriny na účely započítania vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na pevnine členského štátu v roku N;

Qi

=

množstvo elektriny skutočne vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na pevnine členského štátu v roku i, merané v GWh;

Cj

=

celková inštalovaná kapacita všetkých veterných elektrární na pevnine členského štátu na konci roku j, meraná v MW;

n

=

4 alebo počet rokov, ktoré predchádzali roku N, za ktorý sú k dispozícii údaje o kapacite a výrobe pre daný členský štát, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

Na účely započítania elektriny vyrábanej z veternej energie na mori v danom členskom štáte sa používa tento vzorec:

(QN(norm))((CN CN 12)((/(i)(Nn))Qi(/(j)(Nn))(Cj Cj 12))), kde:

| N | = | referenčný rok; |
| --- | --- | --- |
| QN(norm) | = | normalizované množstvo elektriny na účely započítania vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na mori členského štátu v roku N; |
| Qi | = | množstvo elektriny skutočne vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na mori členského štátu v roku i, merané v GWh; |
| Cj | = | celková inštalovaná kapacita všetkých veterných elektrární na mori členského štátu na konci roku j, meraná v MW; |
| n | = | 4 alebo počet rokov, ktoré predchádzali roku N, za ktorý sú k dispozícii údaje o kapacite a výrobe pre daný členský štát, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. |

N

=

referenčný rok;

QN(norm)

=

normalizované množstvo elektriny na účely započítania vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na mori členského štátu v roku N;

Qi

=

množstvo elektriny skutočne vyrobenej vo všetkých veterných elektrárňach na mori členského štátu v roku i, merané v GWh;

Cj

=

celková inštalovaná kapacita všetkých veterných elektrární na mori členského štátu na konci roku j, meraná v MW;

n

=

4 alebo počet rokov, ktoré predchádzali roku N, za ktorý sú k dispozícii údaje o kapacite a výrobe pre daný členský štát, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

---

PRÍLOHA III

ENERGETICKÝ OBSAH PALÍV

| Palivo | Energetický obsah na základe hmotnosti (dolná výhrevnosť, MJ/kg) | Energetický obsah na základe objemu (dolná výhrevnosť, MJ/l) |
| --- | --- | --- |
| PALIVÁ Z BIOMASY A/ALEBO OPERÁCIÍ SPRACOVANIA BIOMASY |
| biopropán | 46 | 24 |
| čistý rastlinný olej (olej vyrobený z olejnatých rastlín lisovaním, extrahovaním alebo podobnými postupmi, surový alebo rafinovaný, ale chemicky nemodifikovaný) | 37 | 34 |
| bionafta – metylester mastnej kyseliny (metyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy) | 37 | 33 |
| bionafta – etylester mastnej kyseliny (etyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy) | 38 | 34 |
| bioplyn, ktorý môže čistením dosiahnuť kvalitu zemného plynu | 50 | — |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za naftu | 44 | 34 |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za benzín | 45 | 30 |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za letecké palivo | 44 | 34 |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn | 46 | 24 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za naftu | 43 | 36 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za benzín | 44 | 32 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za letecké palivo | 43 | 33 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn | 46 | 23 |
| OBNOVITEĽNÉ PALIVÁ, KTORÉ MOŽNO VYRÁBAŤ Z RÔZNYCH OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV, VRÁTANE BIOMASY |
| metanol z obnoviteľných zdrojov | 20 | 16 |
| etanol z obnoviteľných zdrojov | 27 | 21 |
| propanol z obnoviteľných zdrojov | 31 | 25 |
| butanol z obnoviteľných zdrojov | 33 | 27 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za naftu) | 44 | 34 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za benzín) | 44 | 33 |
| letecké palivo vyrobené technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za letecké palivo) | 44 | 33 |
| skvapalnený ropný plyn vyrobený technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za skvapalnený ropný plyn) | 46 | 24 |
| dimetyléter (DME) | 28 | 19 |
| vodík z obnoviteľných zdrojov | 120 | — |
| ETBE (etyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze etanolu) | 36 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov) | 27 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov) |
| MTBE (metyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze metanolu) | 35 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov) | 26 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov) |
| TAEE (terciárny amyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu) | 38 (z čoho 29 % z obnoviteľných zdrojov) | 29 (z čoho 29 % z obnoviteľných zdrojov) |
| TAME (terciárny amyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu) | 36 (z čoho 18 % z obnoviteľných zdrojov) | 28 (z čoho 18 % z obnoviteľných zdrojov) |
| THxEE (terciárny hexyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu) | 38 (z čoho 25 % z obnoviteľných zdrojov) | 30 (z čoho 25 % z obnoviteľných zdrojov) |
| THxME (terciárny hexyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu) | 38 (z čoho 14 % z obnoviteľných zdrojov) | 30 (z čoho 14 % z obnoviteľných zdrojov) |
| FOSÍLNE PALIVÁ |
| benzín | 43 | 32 |
| nafta | 43 | 36 |

Palivo

Energetický obsah na základe hmotnosti (dolná výhrevnosť, MJ/kg)

Energetický obsah na základe objemu (dolná výhrevnosť, MJ/l)

PALIVÁ Z BIOMASY A/ALEBO OPERÁCIÍ SPRACOVANIA BIOMASY

biopropán

46

24

čistý rastlinný olej (olej vyrobený z olejnatých rastlín lisovaním, extrahovaním alebo podobnými postupmi, surový alebo rafinovaný, ale chemicky nemodifikovaný)

37

34

bionafta – metylester mastnej kyseliny (metyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy)

37

33

bionafta – etylester mastnej kyseliny (etyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy)

38

34

bioplyn, ktorý môže čistením dosiahnuť kvalitu zemného plynu

50

—

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za naftu

44

34

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za benzín

45

30

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za letecké palivo

44

34

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn

46

24

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za naftu

43

36

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za benzín

44

32

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za letecké palivo

43

33

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn

46

23

OBNOVITEĽNÉ PALIVÁ, KTORÉ MOŽNO VYRÁBAŤ Z RÔZNYCH OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV, VRÁTANE BIOMASY

metanol z obnoviteľných zdrojov

20

16

etanol z obnoviteľných zdrojov

27

21

propanol z obnoviteľných zdrojov

31

25

butanol z obnoviteľných zdrojov

33

27

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za naftu)

44

34

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za benzín)

44

33

letecké palivo vyrobené technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za letecké palivo)

44

33

skvapalnený ropný plyn vyrobený technológiou Fischer-Tropsch (syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za skvapalnený ropný plyn)

46

24

dimetyléter (DME)

28

19

vodík z obnoviteľných zdrojov

120

—

ETBE (etyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze etanolu)

36 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov)

27 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov)

MTBE (metyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze metanolu)

35 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov)

26 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov)

TAEE (terciárny amyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu)

38 (z čoho 29 % z obnoviteľných zdrojov)

29 (z čoho 29 % z obnoviteľných zdrojov)

TAME (terciárny amyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu)

36 (z čoho 18 % z obnoviteľných zdrojov)

28 (z čoho 18 % z obnoviteľných zdrojov)

THxEE (terciárny hexyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu)

38 (z čoho 25 % z obnoviteľných zdrojov)

30 (z čoho 25 % z obnoviteľných zdrojov)

THxME (terciárny hexyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu)

38 (z čoho 14 % z obnoviteľných zdrojov)

30 (z čoho 14 % z obnoviteľných zdrojov)

FOSÍLNE PALIVÁ

benzín

43

32

nafta

43

36

---

PRÍLOHA IV

UDEĽOVANIE OSVEDČENÍ PRE INŠTALATÉROV

Systémy udeľovania osvedčení alebo ekvivalentné kvalifikačné systémy uvedené v článku 18 ods. 3 vychádzajú z týchto kritérií:

| 1. | Proces udeľovania osvedčení alebo kvalifikácií musí byť transparentný a jednoznačne vymedzený členskými štátmi alebo nimi určeným správnym orgánom. |
| --- | --- |

1.

Proces udeľovania osvedčení alebo kvalifikácií musí byť transparentný a jednoznačne vymedzený členskými štátmi alebo nimi určeným správnym orgánom.

| 2. | Inštalatéri zariadení na biomasu, tepelných čerpadiel, plytkých geotermálnych a solárnych fotovoltických a solárnych tepelných zariadení musia získať osvedčenie v rámci akreditovaného programu odbornej prípravy alebo od poskytovateľa odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.

Inštalatéri zariadení na biomasu, tepelných čerpadiel, plytkých geotermálnych a solárnych fotovoltických a solárnych tepelných zariadení musia získať osvedčenie v rámci akreditovaného programu odbornej prípravy alebo od poskytovateľa odbornej prípravy.

| 3. | Akreditáciu programu odbornej prípravy alebo poskytovateľa odbornej prípravy udeľujú členské štáty alebo správne orgány nimi určené. Akreditačný orgán zabezpečuje, aby bol program odbornej prípravy ponúkaný poskytovateľmi odbornej prípravy prepojený s ostatnými oblasťami a mal regionálne alebo celoštátne pokrytie. Poskytovateľ odbornej prípravy musí mať primerané technické vybavenie na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy vrátane určitých laboratórnych zariadení alebo zodpovedajúcich zariadení na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy. Poskytovateľ odbornej prípravy musí okrem základnej odbornej prípravy ponúkať kratšie aktualizačné kurzy týkajúce sa aktuálnych otázok vrátane nových technológií, aby sa v oblasti inštalačných technológií zabezpečilo celoživotné vzdelávanie. Poskytovateľ odbornej prípravy môže byť výrobca zariadenia alebo systému, ústav alebo združenie. |
| --- | --- |

3.

Akreditáciu programu odbornej prípravy alebo poskytovateľa odbornej prípravy udeľujú členské štáty alebo správne orgány nimi určené. Akreditačný orgán zabezpečuje, aby bol program odbornej prípravy ponúkaný poskytovateľmi odbornej prípravy prepojený s ostatnými oblasťami a mal regionálne alebo celoštátne pokrytie. Poskytovateľ odbornej prípravy musí mať primerané technické vybavenie na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy vrátane určitých laboratórnych zariadení alebo zodpovedajúcich zariadení na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy. Poskytovateľ odbornej prípravy musí okrem základnej odbornej prípravy ponúkať kratšie aktualizačné kurzy týkajúce sa aktuálnych otázok vrátane nových technológií, aby sa v oblasti inštalačných technológií zabezpečilo celoživotné vzdelávanie. Poskytovateľ odbornej prípravy môže byť výrobca zariadenia alebo systému, ústav alebo združenie.

| 4. | Odborná príprava, vďaka ktorej inštalatér získava osvedčenie alebo kvalifikáciu, zahŕňa teoretickú a praktickú časť. Pri ukončení odbornej prípravy musí mať inštalatér zručnosti požadované na to, aby mohol inštalovať príslušné zariadenia a systémy s cieľom plniť potreby odberateľa spojené s výkonom a spoľahlivosťou, vykonávať kvalitnú prácu a dodržiavať všetky relevantné predpisy a normy vrátane energetického a environmentálneho označovania. |
| --- | --- |

4.

Odborná príprava, vďaka ktorej inštalatér získava osvedčenie alebo kvalifikáciu, zahŕňa teoretickú a praktickú časť. Pri ukončení odbornej prípravy musí mať inštalatér zručnosti požadované na to, aby mohol inštalovať príslušné zariadenia a systémy s cieľom plniť potreby odberateľa spojené s výkonom a spoľahlivosťou, vykonávať kvalitnú prácu a dodržiavať všetky relevantné predpisy a normy vrátane energetického a environmentálneho označovania.

| 5. | Kurz odbornej prípravy sa ukončuje skúškou, na základe ktorej sa udeľuje osvedčenie alebo kvalifikácia. Súčasťou skúšky je praktické hodnotenie úspešnosti inštalácie kotlov a pecí na biomasu, tepelných čerpadiel, plytkých geotermálnych zariadení, solárnych fotovoltických alebo solárnych tepelných zariadení. |
| --- | --- |

5.

Kurz odbornej prípravy sa ukončuje skúškou, na základe ktorej sa udeľuje osvedčenie alebo kvalifikácia. Súčasťou skúšky je praktické hodnotenie úspešnosti inštalácie kotlov a pecí na biomasu, tepelných čerpadiel, plytkých geotermálnych zariadení, solárnych fotovoltických alebo solárnych tepelných zariadení.

| 6. | V systémoch udeľovania osvedčení alebo v ekvivalentných kvalifikačných systémoch uvedených v článku 18 ods. 3 sa náležite zohľadnia tieto usmernenia:






  a) | akreditované programy odbornej prípravy by sa mali ponúkať inštalatérom s pracovnými skúsenosťami, ktorí absolvovali alebo absolvujú tieto druhy odbornej prípravy:






  i) | v prípade inštalatérov kotlov a pecí na biomasu: požaduje sa odborná príprava ako inštalatér, potrubár, inžinier so zameraním na systémy vykurovacej techniky alebo technik so zameraním na inštaláciu sanitárnych a vykurovacích alebo chladiacich zariadení; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

V systémoch udeľovania osvedčení alebo v ekvivalentných kvalifikačných systémoch uvedených v článku 18 ods. 3 sa náležite zohľadnia tieto usmernenia:

a)

akreditované programy odbornej prípravy by sa mali ponúkať inštalatérom s pracovnými skúsenosťami, ktorí absolvovali alebo absolvujú tieto druhy odbornej prípravy:

i)

v prípade inštalatérov kotlov a pecí na biomasu: požaduje sa odborná príprava ako inštalatér, potrubár, inžinier so zameraním na systémy vykurovacej techniky alebo technik so zameraním na inštaláciu sanitárnych a vykurovacích alebo chladiacich zariadení;

| ii) | v prípade inštalatérov tepelných čerpadiel: požaduje sa odborná príprava pre inštalatérov alebo inžinierov so zameraním na chladiarenské systémy, ktorí musia mať základné zručnosti v oblasti elektrických zariadení a inštalatérstva (rezanie rúr, spájkovanie rúrkových spojov, lepenie rúrkových spojov, izolácia, utesňovanie tvaroviek, testovanie netesnosti a inštalácia vykurovacích alebo chladiacich zariadení); |
| --- | --- |

ii)

v prípade inštalatérov tepelných čerpadiel: požaduje sa odborná príprava pre inštalatérov alebo inžinierov so zameraním na chladiarenské systémy, ktorí musia mať základné zručnosti v oblasti elektrických zariadení a inštalatérstva (rezanie rúr, spájkovanie rúrkových spojov, lepenie rúrkových spojov, izolácia, utesňovanie tvaroviek, testovanie netesnosti a inštalácia vykurovacích alebo chladiacich zariadení);

| iii) | v prípade inštalatérov solárnych fotovoltických alebo solárnych tepelných zariadení: požaduje sa odborná príprava pre inštalatérov alebo elektrikárov, ktorí musia mať zručnosti v oblasti inštalatérstva, elektrických zariadení a pokrývačstva vrátane znalostí v oblasti spájkovania rúrkových spojov, lepenia rúrkových spojov, utesňovania tvaroviek, testovania netesnosti, ako aj schopnosť spájať vodiče a musia poznať základné strešné materiály a utesňovacie metódy a metódy na krytie trhlín, alebo |
| --- | --- |

iii)

v prípade inštalatérov solárnych fotovoltických alebo solárnych tepelných zariadení: požaduje sa odborná príprava pre inštalatérov alebo elektrikárov, ktorí musia mať zručnosti v oblasti inštalatérstva, elektrických zariadení a pokrývačstva vrátane znalostí v oblasti spájkovania rúrkových spojov, lepenia rúrkových spojov, utesňovania tvaroviek, testovania netesnosti, ako aj schopnosť spájať vodiče a musia poznať základné strešné materiály a utesňovacie metódy a metódy na krytie trhlín, alebo

| iv) | systém odbornej praxe, v rámci ktorého inštalatér nadobúda potrebné zručnosti a ktorý zodpovedá trom rokom vzdelávania v zručnostiach uvedených v písmene a), b) alebo c) vrátane teoretickej výučby a praktického výcviku. |
| --- | --- |

iv)

systém odbornej praxe, v rámci ktorého inštalatér nadobúda potrebné zručnosti a ktorý zodpovedá trom rokom vzdelávania v zručnostiach uvedených v písmene a), b) alebo c) vrátane teoretickej výučby a praktického výcviku.

| b) | Teoretická časť odbornej prípravy inštalatéra kotlov a pecí na biomasu by mala poskytovať prehľad o situácii na trhu, pokiaľ ide o biomasu, a zahŕňať ekologické aspekty, palivá z biomasy, logistiku, protipožiarnu ochranu, súvisiace dotácie, metódy spaľovania, systémy zapaľovania, optimálne hydraulické riešenia, porovnanie nákladov a rentability, ako aj projektovanie, inštaláciu a údržbu kotlov a pecí na biomasu. Odborná príprava by mala zabezpečiť aj dobrú znalosť európskych noriem v oblasti technológií a palív z biomasy, ako napríklad pelety, ako aj vnútroštátneho práva a práva Únie týkajúceho sa biomasy. |
| --- | --- |

b)

Teoretická časť odbornej prípravy inštalatéra kotlov a pecí na biomasu by mala poskytovať prehľad o situácii na trhu, pokiaľ ide o biomasu, a zahŕňať ekologické aspekty, palivá z biomasy, logistiku, protipožiarnu ochranu, súvisiace dotácie, metódy spaľovania, systémy zapaľovania, optimálne hydraulické riešenia, porovnanie nákladov a rentability, ako aj projektovanie, inštaláciu a údržbu kotlov a pecí na biomasu. Odborná príprava by mala zabezpečiť aj dobrú znalosť európskych noriem v oblasti technológií a palív z biomasy, ako napríklad pelety, ako aj vnútroštátneho práva a práva Únie týkajúceho sa biomasy.

| c) | Teoretická časť odbornej prípravy inštalatéra tepelných čerpadiel by mala poskytovať prehľad o situácii na trhu, pokiaľ ide o tepelné čerpadlá, a zahŕňať geotermálne zdroje a teploty zdrojov v zemi v rôznych regiónoch, identifikáciu pôd a hornín z hľadiska tepelnej vodivosti, predpisy týkajúce sa využívania geotermálnych zdrojov, možnosti využívania tepelných čerpadiel v budovách a stanovenie najvhodnejšieho systému tepelných čerpadiel, ako aj znalosti o ich technických požiadavkách, bezpečnosti, filtrovaní vzduchu, napojení na tepelný zdroj a o usporiadaní systému. Odborná príprava by mala zabezpečiť aj dobrú znalosť európskych noriem pre tepelné čerpadlá, ako aj príslušného vnútroštátneho práva a práva Únie. Inštalatér by mal preukázať tieto kľúčové znalosti:






  i) | základné poznatky o zásadách fungovania tepelných čerpadiel a ich fyzických charakteristikách vrátane charakteristík vykurovacieho okruhu: súvislosti medzi nízkymi teplotami vykurovacieho média a vysokými teplotami tepelného zdroja, ako aj medzi účinnosťou tohto systému, stanovením výkonového čísla a sezónneho výkonového čísla (SPF); |
| --- | --- | --- |

c)

Teoretická časť odbornej prípravy inštalatéra tepelných čerpadiel by mala poskytovať prehľad o situácii na trhu, pokiaľ ide o tepelné čerpadlá, a zahŕňať geotermálne zdroje a teploty zdrojov v zemi v rôznych regiónoch, identifikáciu pôd a hornín z hľadiska tepelnej vodivosti, predpisy týkajúce sa využívania geotermálnych zdrojov, možnosti využívania tepelných čerpadiel v budovách a stanovenie najvhodnejšieho systému tepelných čerpadiel, ako aj znalosti o ich technických požiadavkách, bezpečnosti, filtrovaní vzduchu, napojení na tepelný zdroj a o usporiadaní systému. Odborná príprava by mala zabezpečiť aj dobrú znalosť európskych noriem pre tepelné čerpadlá, ako aj príslušného vnútroštátneho práva a práva Únie. Inštalatér by mal preukázať tieto kľúčové znalosti:

i)

základné poznatky o zásadách fungovania tepelných čerpadiel a ich fyzických charakteristikách vrátane charakteristík vykurovacieho okruhu: súvislosti medzi nízkymi teplotami vykurovacieho média a vysokými teplotami tepelného zdroja, ako aj medzi účinnosťou tohto systému, stanovením výkonového čísla a sezónneho výkonového čísla (SPF);

| ii) | poznatky o častiach a súčastiach a o ich funkciách v rámci vykurovacieho okruhu vrátane kompresora, expanzívneho ventilu, výparníka, kondenzátora, upínadiel a montážneho materiálu, mazacieho oleja, chladiaceho média a o možnostiach prehriatia, podchladenia a chladenia pomocou tepelného čerpadla a |
| --- | --- |

ii)

poznatky o častiach a súčastiach a o ich funkciách v rámci vykurovacieho okruhu vrátane kompresora, expanzívneho ventilu, výparníka, kondenzátora, upínadiel a montážneho materiálu, mazacieho oleja, chladiaceho média a o možnostiach prehriatia, podchladenia a chladenia pomocou tepelného čerpadla a

| iii) | schopnosť vybrať a kalibrovať komponenty pri bežnej inštalácii vrátane schopnosti stanoviť typické hodnoty tepelnej záťaže rôznych budov a v prípade produkcie horúcej a teplej vody, vychádzajúc z energetickej spotreby, stanoviť kapacitu tepelného čerpadla v závislosti od tepelnej záťaže pri produkcii horúcej a teplej vody, skladovacej kapacity budovy a prerušiteľnej dodávky prúdu; určiť komponenty zásobnej nádrže a jej objem a integráciu sekundárneho vykurovacieho systému. |
| --- | --- |

iii)

schopnosť vybrať a kalibrovať komponenty pri bežnej inštalácii vrátane schopnosti stanoviť typické hodnoty tepelnej záťaže rôznych budov a v prípade produkcie horúcej a teplej vody, vychádzajúc z energetickej spotreby, stanoviť kapacitu tepelného čerpadla v závislosti od tepelnej záťaže pri produkcii horúcej a teplej vody, skladovacej kapacity budovy a prerušiteľnej dodávky prúdu; určiť komponenty zásobnej nádrže a jej objem a integráciu sekundárneho vykurovacieho systému.

| d) | Teoretická časť odbornej prípravy inštalatéra solárnych fotovoltických a solárnych tepelných zariadení by mala poskytovať prehľad o situácii na trhu, pokiaľ ide o výrobky fungujúce na báze solárnej energie a porovnanie nákladov a rentability, a zahŕňať ekologické aspekty, komponenty, charakteristiky a dimenzovanie solárnych systémov, výber správnych systémov a dimenzovanie komponentov, stanovenie požadovaného tepla, protipožiarnu ochranu, súvisiace dotácie, ako aj projektovanie, inštaláciu a údržbu solárnych fotovoltických a solárnych tepelných zariadení. Odborná príprava by mala zabezpečiť aj dobrú znalosť európskych noriem v oblasti technológií a udeľovania osvedčení, akým je napríklad Solar Keymark, ako aj znalosť príslušného vnútroštátneho práva a práva Únie. Inštalatér by mal preukázať tieto kľúčové znalosti:






  i) | schopnosť dodržiavať bezpečnosť pri práci a používať požadované nástroje a zariadenia a plniť bezpečnostné predpisy a normy, ako aj schopnosť identifikovať riziká v oblasti inštalatérstva, elektrických zariadení a iné riziká, ktoré sú spojené s inštaláciou solárnych zariadení; |
| --- | --- | --- |

d)

Teoretická časť odbornej prípravy inštalatéra solárnych fotovoltických a solárnych tepelných zariadení by mala poskytovať prehľad o situácii na trhu, pokiaľ ide o výrobky fungujúce na báze solárnej energie a porovnanie nákladov a rentability, a zahŕňať ekologické aspekty, komponenty, charakteristiky a dimenzovanie solárnych systémov, výber správnych systémov a dimenzovanie komponentov, stanovenie požadovaného tepla, protipožiarnu ochranu, súvisiace dotácie, ako aj projektovanie, inštaláciu a údržbu solárnych fotovoltických a solárnych tepelných zariadení. Odborná príprava by mala zabezpečiť aj dobrú znalosť európskych noriem v oblasti technológií a udeľovania osvedčení, akým je napríklad Solar Keymark, ako aj znalosť príslušného vnútroštátneho práva a práva Únie. Inštalatér by mal preukázať tieto kľúčové znalosti:

i)

schopnosť dodržiavať bezpečnosť pri práci a používať požadované nástroje a zariadenia a plniť bezpečnostné predpisy a normy, ako aj schopnosť identifikovať riziká v oblasti inštalatérstva, elektrických zariadení a iné riziká, ktoré sú spojené s inštaláciou solárnych zariadení;

| ii) | schopnosť identifikovať systémy a ich komponenty, ktoré sú typické pre aktívne a pasívne systémy, vrátane ich mechanickej konštrukcie, ako aj schopnosť určiť umiestnenie komponentov a rozvrhnutie a konfiguráciu systému; |
| --- | --- |

ii)

schopnosť identifikovať systémy a ich komponenty, ktoré sú typické pre aktívne a pasívne systémy, vrátane ich mechanickej konštrukcie, ako aj schopnosť určiť umiestnenie komponentov a rozvrhnutie a konfiguráciu systému;

| iii) | schopnosť určiť požadovanú plochu na inštaláciu, nasmerovanie a sklon solárneho fotovoltického a solárneho ohrievača vody, pričom sa zohľadňuje clonenie, prístup slnečného žiarenia, štrukturálna integrita, primeranosť inštalácie vzhľadom na budovu alebo klímu, ako aj schopnosť identifikovať rôzne inštalačné metódy vhodné pre rozličné druhy striech a vyváženosť systémových zariadení potrebných na inštaláciu, a |
| --- | --- |

iii)

schopnosť určiť požadovanú plochu na inštaláciu, nasmerovanie a sklon solárneho fotovoltického a solárneho ohrievača vody, pričom sa zohľadňuje clonenie, prístup slnečného žiarenia, štrukturálna integrita, primeranosť inštalácie vzhľadom na budovu alebo klímu, ako aj schopnosť identifikovať rôzne inštalačné metódy vhodné pre rozličné druhy striech a vyváženosť systémových zariadení potrebných na inštaláciu, a

| iv) | najmä v prípade solárnych fotovoltických systémov schopnosť prispôsobovať projektové návrhy elektrických obvodov vrátane schopnosti určiť výpočtový (menovitý) prúd, vyberať vodiče vhodných typov a menovitých výkonov pre každý elektrický obvod, určovať primeranú veľkosť, triedu a umiestnenie všetkých súvisiacich zariadení a podsystémov, ako aj zvoliť vhodný bod prepojenia. |
| --- | --- |

iv)

najmä v prípade solárnych fotovoltických systémov schopnosť prispôsobovať projektové návrhy elektrických obvodov vrátane schopnosti určiť výpočtový (menovitý) prúd, vyberať vodiče vhodných typov a menovitých výkonov pre každý elektrický obvod, určovať primeranú veľkosť, triedu a umiestnenie všetkých súvisiacich zariadení a podsystémov, ako aj zvoliť vhodný bod prepojenia.

| e) | Platnosť osvedčenia inštalatéra by mala byť časovo obmedzená a na jeho predĺženie by sa mal absolvovať aktualizačný seminár alebo kurz. |
| --- | --- |

e)

Platnosť osvedčenia inštalatéra by mala byť časovo obmedzená a na jeho predĺženie by sa mal absolvovať aktualizačný seminár alebo kurz.

---

PRÍLOHA V

PRAVIDLÁ VÝPOČTU VPLYVU BIOPALÍV, BIOKVAPALÍN A POROVNATEĽNÝCH FOSÍLNYCH PALÍV NA MNOŽSTVO SKLENÍKOVÝCH PLYNOV

A.   TYPICKÉ A URČENÉ HODNOTY TÝKAJÚCE SA BIOPALÍV, AK PRI ICH VÝROBE NEVZNIKAJÚ ŽIADNE ČISTÉ EMISIE UHLÍKA SPÔSOBENÉ ZMENOU VYUŽÍVANIA PÔDY

| Reťazec výroby biopalív | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 67 % | 59 % |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 77 % | 73 % |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 73 % | 68 % |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 79 % | 76 % |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 58 % | 47 % |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 71 % | 64 % |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 48 % | 40 % |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 55 % | 48 % |
| etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 40 % | 28 % |
| etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 69 % | 68 % |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 47 % | 38 % |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 53 % | 46 % |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 37 % | 24 % |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*)) | 67 % | 67 % |
| etanol z cukrovej trstiny | 70 % | 70 % |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov etyl-terc-butyl-éteru (ETBE) | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov terciárneho amyl-etyl-éteru (TAEE) | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 52 % | 47 % |
| bionafta zo slnečnice | 57 % | 52 % |
| bionafta zo sóje | 55 % | 50 % |
| bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 32 % | 19 % |
| bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 51 % | 45 % |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 88 % | 84 % |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 84 % | 78 % |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 51 % | 47 % |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 58 % | 54 % |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 55 % | 51 % |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 34 % | 22 % |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 53 % | 49 % |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 87 % | 83 % |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 83 % | 77 % |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 59 % | 57 % |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 65 % | 64 % |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 63 % | 61 % |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 40 % | 30 % |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 59 % | 57 % |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 98 % | 98 % |
| (*) | Určené hodnoty pre procesy využívajúce zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla platia len vtedy, ak je všetko procesné teplo dodané zariadením na kombinovanú výrobu elektriny a tepla. |

Reťazec výroby biopalív

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

67 %

59 %

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

77 %

73 %

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

73 %

68 %

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

79 %

76 %

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

58 %

47 %

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

71 %

64 %

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

48 %

40 %

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

55 %

48 %

etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

40 %

28 %

etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

69 %

68 %

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

47 %

38 %

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

53 %

46 %

etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

37 %

24 %

etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*))

67 %

67 %

etanol z cukrovej trstiny

70 %

70 %

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov etyl-terc-butyl-éteru (ETBE)

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov terciárneho amyl-etyl-éteru (TAEE)

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

52 %

47 %

bionafta zo slnečnice

57 %

52 %

bionafta zo sóje

55 %

50 %

bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

32 %

19 %

bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

51 %

45 %

bionafta z odpadového kuchynského oleja

88 %

84 %

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**)

84 %

78 %

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

51 %

47 %

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

58 %

54 %

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

55 %

51 %

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

34 %

22 %

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

53 %

49 %

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

87 %

83 %

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**)

83 %

77 %

čistý rastlinný olej z repky olejnej

59 %

57 %

čistý rastlinný olej zo slnečnice

65 %

64 %

čistý rastlinný olej zo sóje

63 %

61 %

čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

40 %

30 %

čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

59 %

57 %

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

98 %

98 %

(*)

Určené hodnoty pre procesy využívajúce zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla platia len vtedy, ak je všetko procesné teplo dodané zariadením na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

| (**) | Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 (1), pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy. |
| --- | --- |

(**)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 (1), pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

B.   ODHADOVANÉ TYPICKÉ A URČENÉ HODNOTY TÝKAJÚCE SA BUDÚCICH BIOPALÍV, KTORÉ SA V ROKU 2016 NENACHÁDZALI NA TRHU ALEBO SA NACHÁDZALI NA TRHU IBA V ZANEDBATEĽNÝCH MNOŽSTVÁCH, AK PRI ICH VÝROBE NEVZNIKAJÚ ŽIADNE ČISTÉ EMISIE UHLÍKA SPÔSOBENÉ ZMENOU VYUŽÍVANIA PÔDY

| Reťazec výroby biopalív | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 85 % | 83 % |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 85 % | 85 % |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 82 % | 82 % |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 85 % | 85 % |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 82 % | 82 % |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 86 % | 86 % |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 83 % | 83 % |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 86 % | 86 % |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 83 % | 83 % |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 89 % | 89 % |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 89 % | 89 % |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 89 % | 89 % |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 89 % | 89 % |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov metyl-terc-butyl-éteru (MTBE) | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

etanol z pšeničnej slamy

85 %

83 %

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

85 %

85 %

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

82 %

82 %

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

85 %

85 %

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

82 %

82 %

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

86 %

86 %

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

83 %

83 %

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

86 %

86 %

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

83 %

83 %

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

89 %

89 %

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

89 %

89 %

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

89 %

89 %

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

89 %

89 %

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov metyl-terc-butyl-éteru (MTBE)

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

C.   METODIKA

| 1. | Emisie skleníkových plynov z výroby a používania palív v doprave, biopalív a biokvapalín sa vypočítavajú takto:






  a) | Emisie skleníkových plynov z výroby a používania biopalív sa vypočítavajú takto:
  E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,
  kde







  E | = | celkové emisie z používania paliva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| eec | = | emisie z ťažby alebo pestovania surovín; |
| el | = | množstvo emisií na rok, ktoré vznikajú pri zmenách zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy; |
| ep | = | emisie zo spracovania; |
| etd | = | emisie z dopravy a distribúcie; |
| eu | = | emisie z používaných palív; |
| esca | = | úspora emisií z akumulácie uhlíka v pôde prostredníctvom zlepšeného poľnohospodárskeho riadenia; |
| eccs | = | úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2 a |
| eccr | = | úspora emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2. |

1.

a)

Emisie skleníkových plynov z výroby a používania biopalív sa vypočítavajú takto:

E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,

kde

E

=

celkové emisie z používania paliva;

eec

=

emisie z ťažby alebo pestovania surovín;

el

=

množstvo emisií na rok, ktoré vznikajú pri zmenách zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy;

ep

=

emisie zo spracovania;

etd

=

emisie z dopravy a distribúcie;

eu

=

emisie z používaných palív;

esca

=

úspora emisií z akumulácie uhlíka v pôde prostredníctvom zlepšeného poľnohospodárskeho riadenia;

eccs

=

úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2 a

eccr

=

úspora emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2.

Emisie z výroby strojov a zariadení sa nezohľadňujú.

| b) | Emisie skleníkových plynov z výroby a používania biokvapalín sa vypočítavajú zo vzorca pre biopalivá (E), ktorý sa však musí rozšíriť o premenu energie na vyrábanú elektrinu a/alebo na vyrábané teplo a chladenie, a to takto:






  i) | V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba teplo: |
| --- | --- | --- |

b)

Emisie skleníkových plynov z výroby a používania biokvapalín sa vypočítavajú zo vzorca pre biopalivá (E), ktorý sa však musí rozšíriť o premenu energie na vyrábanú elektrinu a/alebo na vyrábané teplo a chladenie, a to takto:

i)

V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba teplo:

Formula

| ii) | V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba elektrinu:





  kde







  ECh,el | = | celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity; |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | celkové emisie skleníkových plynov z biokvapaliny pred záverečnou konverziou; |
| ηel | = | elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným vstupom biokvapaliny na základe jej energetického obsahu; |
| ηh | = | tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným vstupom biokvapaliny na základe jej energetického obsahu. |

ii)

V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba elektrinu:

Formula

kde

ECh,el

=

celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity;

E

=

celkové emisie skleníkových plynov z biokvapaliny pred záverečnou konverziou;

ηel

=

elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným vstupom biokvapaliny na základe jej energetického obsahu;

ηh

=

tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným vstupom biokvapaliny na základe jej energetického obsahu.

| iii) | V prípade elektriny alebo mechanickej energie pochádzajúcej zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú využiteľné teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou: |
| --- | --- |

iii)

V prípade elektriny alebo mechanickej energie pochádzajúcej zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú využiteľné teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou:

Formula

| iv) | V prípade využiteľného tepla pochádzajúceho zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou:





  kde:







  ECh,el | = | celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity; |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | celkové emisie skleníkových plynov z biokvapaliny pred záverečnou konverziou; |
| ηel | = | elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným palivovým vstupom na základe jeho energetického obsahu; |
| ηh | = | tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným palivovým vstupom na základe jeho energetického obsahu; |
| Cel | = | podiel exergie na elektrine a/alebo mechanickej energii stanovený na 100 % (Cel = 1); |
| Ch | = | účinnosť Carnotovho cyklu (podiel exergie na využiteľnom teple). |

iv)

V prípade využiteľného tepla pochádzajúceho zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou:

Formula

kde:

ECh,el

=

celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity;

E

=

celkové emisie skleníkových plynov z biokvapaliny pred záverečnou konverziou;

ηel

=

elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným palivovým vstupom na základe jeho energetického obsahu;

ηh

=

tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným palivovým vstupom na základe jeho energetického obsahu;

Cel

=

podiel exergie na elektrine a/alebo mechanickej energii stanovený na 100 % (Cel = 1);

Ch

=

účinnosť Carnotovho cyklu (podiel exergie na využiteľnom teple).

Účinnosť Carnotovho cyklu Ch pre využiteľné teplo pri rozdielnych teplotách sa definuje ako:

Formula

kde

| Th | = | teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste; |
| --- | --- | --- |
| T0 | = | teplota okolia nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C). |

Th

=

teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste;

T0

=

teplota okolia nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C).

Ak sa prebytočné teplo vyváža na vykurovanie budov pri teplote nižšej ako 150 °C (423,15 kelvina), môže byť Ch definovaná aj takto:

| Ch | = | účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546

Na účely uvedeného výpočtu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „kombinovaná výroba elektriny a tepla“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektriny a/alebo mechanickej energie v jednom procese; |
| --- | --- |

a)

„kombinovaná výroba elektriny a tepla“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektriny a/alebo mechanickej energie v jednom procese;

| b) | „využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

b)

„využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie a chladenie;

| c) | „ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok. |
| --- | --- |

c)

„ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok.

| 2. | Emisie skleníkových plynov z biopalív a biokvapalín sa vyjadria takto:






  a) | emisie skleníkových plynov z biopalív (E) sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva, g CO2ekv/MJ; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

emisie skleníkových plynov z biopalív (E) sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva, g CO2ekv/MJ;

| b) | emisie skleníkových plynov z biokvapalín (EC) sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva konečnej energetickej komodity (tepla alebo elektriny), g CO2ekv/MJ. |
| --- | --- |

b)

emisie skleníkových plynov z biokvapalín (EC) sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva konečnej energetickej komodity (tepla alebo elektriny), g CO2ekv/MJ.

Ak sa popri vykurovaní a chladení kombinovane vyrába aj elektrina, emisie sa rozdelia medzi teplo a elektrinu (podľa bodu 1 písm. b) bez ohľadu na to, či sa teplo využíva na účely vykurovania alebo chladenia (2).

Ak sa emisie skleníkových plynov z ťažby alebo pestovania surovín eec vyjadrujú v jednotkách g CO2ekv na suchú tonu východiskových surovín, prevod ekvivalentu CO2 na MJ paliva, g CO2ekv/MJ na gramy sa vypočíta takto (3):

Formula

kde

Formula

Formula

Emisie na suchú tonu surovín sa vypočítajú takto:

Formula

| 3. | Úspory emisií skleníkových plynov z biopalív a biokvapalín sa vypočítajú takto:






  a) | úspory emisií skleníkových plynov z biopalív:
  ÚSPORY = (E F(t) – E B)/E F(t),
  kde







  EB | = | celkové emisie z biopaliva a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EF(t) | = | celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného v doprave |

3.

a)

úspory emisií skleníkových plynov z biopalív:

ÚSPORY = (E F(t) – E B)/E F(t),

kde

EB

=

celkové emisie z biopaliva a

EF(t)

=

celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného v doprave

| b) | úspory emisií skleníkových plynov z tepla a chladenia, pričom elektrina sa vyrába z biokvapalín:
  ÚSPORY = (ECF(h&c,el,) – ECB(h&c,el)/ECF (h&c,el),
  kde







  ECB(h&c,el) | = | celkové emisie z tepla alebo elektriny, a |
| --- | --- | --- | --- |
| ECF(h&c,el) | = | celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného na využiteľné teplo alebo elektrinu. |

b)

úspory emisií skleníkových plynov z tepla a chladenia, pričom elektrina sa vyrába z biokvapalín:

ÚSPORY = (ECF(h&c,el,) – ECB(h&c,el)/ECF (h&c,el),

kde

ECB(h&c,el)

=

celkové emisie z tepla alebo elektriny, a

ECF(h&c,el)

=

celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného na využiteľné teplo alebo elektrinu.

| 4. | Na účely bodu 1 sú zohľadnené skleníkové plyny CO2, N2O a CH4. Na účely výpočtu ekvivalentu CO2 majú uvedené plyny túto hodnotu:







  CO2 | : | 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| N2O | : | 298 |
| CH4 | : | 25 |

4.

CO2

:

1

N2O

:

298

CH4

:

25

| 5. | Emisie z ťažby alebo pestovania surovín, eec, zahŕňajú emisie zo samotného procesu ťažby alebo pestovania; zo zberu, sušenia a skladovania surovín; z odpadov a úniku látok; ako aj z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri ťažbe alebo pestovaní. Zachytávanie CO2 pri pestovaní surovín sa nezahŕňa. Ako alternatívu skutočných hodnôt možno použiť odhadované množstvá emisií z pestovania poľnohospodárskej biomasy, ktoré je možné odvodiť na základe regionálnych priemerov emisií z pestovania zahrnutých do správ podľa článku 31 ods. 4 alebo z informácií o rozčlenených určených hodnotách pre emisie z pestovania zahrnutých v tejto prílohe. Ako alternatívu skutočných hodnôt je v prípade chýbajúcich príslušných informácií v uvedených správach povolené vypočítať priemerné hodnoty založené na miestnych poľnohospodárskych postupoch, ktoré vychádzajú napríklad z údajov o skupinách poľnohospodárskych podnikov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Úspory emisií skleníkových plynov na základe lepšieho riadenia poľnohospodárstva, esca, napríklad prechodu k minimálnemu alebo bezorbovému obrábaniu pôdy, pestovaniu lepších plodín alebo ich striedaniu, využívaniu krycích plodín vrátane nakladania so zvyškami plodín a používaniu organického pôdneho kondicionéra (napr. kompostu, digestátu fermentácie hnoja), sa na účely výpočtu uvedeného v bode 1 písm. a) zohľadnia iba vtedy, ak sa spoľahlivo a overiteľne preukáže, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané východiskové suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov (4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Množstvo emisií za rok vyplývajúcich zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy el sa vypočítavajú rovnomerným rozdelením celkových emisií za obdobie 20 rokov. Na výpočet uvedených emisií sa uplatňuje tento vzorec:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB, (5)

  kde







  el | = | anualizované emisie skleníkových plynov vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy [merané ako množstvo ekvivalentu CO2 (v gramoch) na jednotku biopalivovej alebo biokvapalinovej energie (v megajouloch)]. „Orná pôda“ (6) a „pôda pre trvácne plodiny“ (7) sa považujú za jedno využitie pôdy; |
| --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | zásoby uhlíka na jednotku plochy súvisiace s referenčným využívaním pôdy [merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie]. Za referenčné využívanie pôdy sa považuje využívanie pôdy v januári 2008 alebo 20 rokov pred tým, ako sa získali východiskové suroviny, podľa toho, ktoré využívanie sa realizovalo neskôr; |
| CSA | = | zásoby uhlíka na jednotku plochy súvisiace so skutočným využívaním pôdy [merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie]. Ak sa zásoby uhlíka zhromažďujú viac ako jeden rok, hodnotou CSA sú odhadované zásoby na jednotku plochy po 20 rokoch alebo po dozretí plodín, podľa toho, ktoré obdobie nastane skôr; |
| P | = | produktivita plodín (meraná ako energia z biopalív alebo biokvapalín na jednotku plochy za rok) a |
| eB | = | bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ biopalív alebo biokvapalín, ak sa biomasa získava z obnovenej znehodnotenej pôdy za podmienok stanovených v bode 8. |

7.

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB, (5)

kde

el

=

anualizované emisie skleníkových plynov vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy [merané ako množstvo ekvivalentu CO2 (v gramoch) na jednotku biopalivovej alebo biokvapalinovej energie (v megajouloch)]. „Orná pôda“ (6) a „pôda pre trvácne plodiny“ (7) sa považujú za jedno využitie pôdy;

CSR

=

zásoby uhlíka na jednotku plochy súvisiace s referenčným využívaním pôdy [merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie]. Za referenčné využívanie pôdy sa považuje využívanie pôdy v januári 2008 alebo 20 rokov pred tým, ako sa získali východiskové suroviny, podľa toho, ktoré využívanie sa realizovalo neskôr;

CSA

=

zásoby uhlíka na jednotku plochy súvisiace so skutočným využívaním pôdy [merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie]. Ak sa zásoby uhlíka zhromažďujú viac ako jeden rok, hodnotou CSA sú odhadované zásoby na jednotku plochy po 20 rokoch alebo po dozretí plodín, podľa toho, ktoré obdobie nastane skôr;

P

=

produktivita plodín (meraná ako energia z biopalív alebo biokvapalín na jednotku plochy za rok) a

eB

=

bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ biopalív alebo biokvapalín, ak sa biomasa získava z obnovenej znehodnotenej pôdy za podmienok stanovených v bode 8.

| 8. | Bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ sa udelí, ak sa preukáže, že daná pôda:






  a) | sa v januári 2008 nevyužívala na poľnohospodárske ani žiadne iné činnosti a |
| --- | --- | --- |

8.

a)

sa v januári 2008 nevyužívala na poľnohospodárske ani žiadne iné činnosti a

| b) | je veľmi znehodnotená pôda vrátane pôdy, ktorá sa v minulosti využívala na poľnohospodárske účely. |
| --- | --- |

b)

je veľmi znehodnotená pôda vrátane pôdy, ktorá sa v minulosti využívala na poľnohospodárske účely.

Bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ sa uplatňuje na obdobie 20 rokov od dátumu zmeny využívania pôdy na poľnohospodárske účely pod podmienkou, že sa v prípade pôdy uvedenej v bode b) zaručí pravidelný nárast zásob uhlíka a výrazné zníženie erózie.

| 9. | „Veľmi znehodnotená pôda“ je pôda, ktorá je počas dlhého obdobia buď výrazne zasolená, alebo vykazuje mimoriadne nízky obsah organických látok a je veľmi zvetraná. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisia do 31. decembra 2020 preskúma usmernenia pre výpočet zásob uhlíka v pôde (8) na základe usmernení IPCC z roku 2006 pre vnútroštátne súpisy skleníkových plynov z roku 2006 – zväzok 4 a v súlade s nariadením (EÚ) č. 525/2013 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (9). Usmernenia Komisie budú slúžiť ako základ pre výpočet zásob uhlíka v pôde na účely tejto smernice. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emisie zo spracovania, ep, zahŕňajú emisie zo samotného spracovania; z odpadu a úniku látok; a z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri spracovávaní vrátane emisií CO2, ktoré zodpovedajú obsahu uhlíka vo fosílnych vstupoch, bez ohľadu na to, či sa v rámci procesu spaľujú.
  Pri započítaní spotreby elektriny nevyrobenej v zariadení na výrobu palív sa intenzita emisií skleníkových plynov pri výrobe a distribúcii tejto elektriny považuje za rovnakú ako v prípade priemernej intenzity emisií pri výrobe a distribúcii elektriny v určenom regióne. Odchylne od tohto pravidla môžu výrobcovia používať priemernú hodnotu v prípade elektriny vyrobenej v jednotlivej elektrárni za predpokladu, že táto elektráreň nie je pripojená k elektrizačnej sústave.
  Emisie zo spracovania zahŕňajú v relevantných prípadoch emisie zo sušenia medziproduktov a materiálov. |
| --- | --- |

11.

Pri započítaní spotreby elektriny nevyrobenej v zariadení na výrobu palív sa intenzita emisií skleníkových plynov pri výrobe a distribúcii tejto elektriny považuje za rovnakú ako v prípade priemernej intenzity emisií pri výrobe a distribúcii elektriny v určenom regióne. Odchylne od tohto pravidla môžu výrobcovia používať priemernú hodnotu v prípade elektriny vyrobenej v jednotlivej elektrárni za predpokladu, že táto elektráreň nie je pripojená k elektrizačnej sústave.

Emisie zo spracovania zahŕňajú v relevantných prípadoch emisie zo sušenia medziproduktov a materiálov.

| 12. | Emisie z dopravy a distribúcie, etd, zahŕňajú emisie z dopravy surovín a polotovarov a zo skladovania a distribúcie hotových materiálov. Tento bod sa nevzťahuje na emisie z dopravy a distribúcie, ktoré sa zohľadňujú podľa bodu 5. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisie z používaných palív, eu, sa v prípade biopalív a biokvapalín považujú za nulové.
  Emisie skleníkových plynov iných než CO2 (N2O a CH4) z používaných palív sa zahrnú do faktora eu pre biokvapaliny. |
| --- | --- |

13.

Emisie skleníkových plynov iných než CO2 (N2O a CH4) z používaných palív sa zahrnú do faktora eu pre biokvapaliny.

| 14. | Úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2,eccs, ktoré ešte neboli započítané pri ep, je obmedzená len na tie emisie, ktorým sa zabráni pri zachytávaní a ukladaní emitovaného CO2 v priamej súvislosti s ťažbou, prepravou, spracovaním a distribúciou palív, ak sa ukladanie uskutočnilo v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (10). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Úspora emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2,eccr, priamo súvisí s výrobou biopaliva alebo biokvapaliny, ku ktorým sú priradené, a je obmedzená len na tie emisie, ktorým sa zabráni pri zachytávaní CO2, ktorého uhlík pochádza z biomasy, a používa sa na nahradenie CO2 pochádzajúceho z fosílnych palív pri výrobe komerčných výrobkov a poskytovaní komerčných služieb. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Keď jednotka kombinovanej výroby – zaisťujúca teplo a/alebo elektrinu v procese výroby paliva, v prípade ktorého sa vypočítavajú emisie – vyrobí prebytočnú elektrinu a/alebo prebytočné využiteľné teplo, emisie skleníkových plynov sa rozdelia medzi elektrinu a užitočné teplo úmerne teplote tepla [ktorá odráža užitočnosť (úžitok) tepla]. Užitočná časť tepla sa zistí vynásobením jeho energetického obsahu účinnosťou Carnotovho cyklu, Ch, ktorá sa vypočíta takto:





  kde







  Th | = | teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste; |
| --- | --- | --- | --- |
| T0 | = | teplota okolia nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C). |

16.

Formula

kde

Th

=

teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste;

T0

=

teplota okolia nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C).

Ak sa prebytočné teplo vyváža na vykurovanie budov pri teplote nižšej ako 150 oC (423,15 kelvina), môže byť Ch definovaná aj takto:

| Ch | = | účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546

Na účely uvedeného výpočtu sa použije skutočná účinnosť definovaná ako ročná mechanická energia, elektrina a teplo vyrobené v uvedenom poradí vydelené ročným energetickým vstupom.

Na účely uvedeného výpočtu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „kombinovaná výroba elektriny a tepla“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v jednom procese; |
| --- | --- |

a)

„kombinovaná výroba elektriny a tepla“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v jednom procese;

| b) | „využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie alebo chladenie; |
| --- | --- |

b)

„využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie alebo chladenie;

| c) | „ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok. |
| --- | --- |

c)

„ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok.

| 17. | Keď je kombinovaným produktom výroby paliva palivo, v prípade ktorého sa vypočítavajú emisie, a jeden alebo viacero iných produktov („vedľajšie produkty“), emisie skleníkových plynov sa delia medzi palivo alebo jeho medziprodukt a vedľajšie produkty úmerne k ich energetickému obsahu (stanovuje sa na základe nižšej výhrevnosti v prípade vedľajších produktov iných ako elektrina a teplo). Intenzita skleníkových plynov prebytočného užitočného tepla alebo prebytočnej elektriny sa zhoduje s intenzitou tepla alebo elektriny, ktorých dodávky sa použili na proces výroby paliva, a určí sa na základe výpočtu intenzity skleníkových plynov všetkých vstupov a emisií vrátane emisií zo surovín a emisií CH4 a N2O, do a z jednotky kombinovanej výroby, kotla či iného zariadenia zaisťujúceho dodávky tepla alebo elektriny do procesu výroby paliva. V prípade kombinovanej výroby elektriny a tepla sa výpočet uskutoční podľa bodu 16. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Na účely výpočtu uvedeného v bode 17 sú emisie, ktoré sa majú deliť, súčtom eec + el + esca + podielu emisií ep, etd, eccs a eccr, ktoré vznikajú v procese až do fázy, keď sa vyrobí vedľajší produkt vrátane fázy výroby samotnej. Ak sa v skoršej fáze procesu v rámci životného cyklu pripísali akékoľvek emisie vedľajším produktom, podiel takýchto emisií, ktoré sa pripísali medziproduktu paliva v poslednej takejto fáze procesu, sa použije na tieto účely namiesto celkového množstva týchto emisií.
  V prípade biopalív a biokvapalín sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty. Na odpad a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový.
  Odpady a zvyšky vrátane korún a vetiev stromov, slamy, pliev, kukuričných klasov a orechových škrupín, ako aj zvyšky zo spracovania vrátane nespracovaného glycerínu (glycerín, ktorý neprešiel rafináciou) sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracovávajú na medziprodukty.
  V prípade palív vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria. |
| --- | --- |

18.

V prípade biopalív a biokvapalín sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty. Na odpad a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový.

Odpady a zvyšky vrátane korún a vetiev stromov, slamy, pliev, kukuričných klasov a orechových škrupín, ako aj zvyšky zo spracovania vrátane nespracovaného glycerínu (glycerín, ktorý neprešiel rafináciou) sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracovávajú na medziprodukty.

V prípade palív vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria.

| 19. | V prípade biopalív predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva EF(t) hodnotu 94 g CO2ekv/MJ.
  V prípade biokvapalín používaných na výrobu elektriny predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(e) hodnotu 183 g CO2ekv/MJ.
  V prípade biokvapalín používaných na výrobu využiteľného tepla, ako aj na vykurovanie a/alebo chladenie predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(h&c) hodnotu 80 g CO2ekv/MJ. |
| --- | --- |

19.

V prípade biokvapalín používaných na výrobu elektriny predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(e) hodnotu 183 g CO2ekv/MJ.

V prípade biokvapalín používaných na výrobu využiteľného tepla, ako aj na vykurovanie a/alebo chladenie predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(h&c) hodnotu 80 g CO2ekv/MJ.

D.   ROZTRIEDENIE URČENÝCH HODNÔT PRE BIOPALIVÁ A BIOKVAPALINY

Roztriedenie určených hodnôt pre pestovanie: „eec
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy vrátane pôdnych emisií N2O

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy | 9,6 | 9,6 |
| etanol z kukurice | 25,5 | 25,5 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice | 27,0 | 27,0 |
| etanol z cukrovej trstiny | 17,1 | 17,1 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 32,0 | 32,0 |
| bionafta zo slnečnice | 26,1 | 26,1 |
| bionafta zo sóje | 21,2 | 21,2 |
| bionafta z palmového oleja | 26,2 | 26,2 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 0 | 0 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 33,4 | 33,4 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 26,9 | 26,9 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 22,1 | 22,1 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja | 27,4 | 27,4 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 0 | 0 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 33,4 | 33,4 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 27,2 | 27,2 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 22,2 | 22,2 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja | 27,1 | 27,1 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z cukrovej repy

9,6

9,6

etanol z kukurice

25,5

25,5

etanol z iných obilnín okrem kukurice

27,0

27,0

etanol z cukrovej trstiny

17,1

17,1

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

32,0

32,0

bionafta zo slnečnice

26,1

26,1

bionafta zo sóje

21,2

21,2

bionafta z palmového oleja

26,2

26,2

bionafta z odpadového kuchynského oleja

0

0

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**)

0

0

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

33,4

33,4

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

26,9

26,9

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

22,1

22,1

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja

27,4

27,4

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

0

0

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**)

0

0

čistý rastlinný olej z repky olejnej

33,4

33,4

čistý rastlinný olej zo slnečnice

27,2

27,2

čistý rastlinný olej zo sóje

22,2

22,2

čistý rastlinný olej z palmového oleja

27,1

27,1

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

0

0

Roztriedenie určených hodnôt pre pestovanie: „eec
  “ – len pre pôdne emisie N2O (sú už zahrnuté v roztriedených hodnotách pre emisie z pestovania v tabuľke pre „eec
  “)

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy | 4,9 | 4,9 |
| etanol z kukurice | 13,7 | 13,7 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice | 14,1 | 14,1 |
| etanol z cukrovej trstiny | 2,1 | 2,1 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 17,6 | 17,6 |
| bionafta zo slnečnice | 12,2 | 12,2 |
| bionafta zo sóje | 13,4 | 13,4 |
| bionafta z palmového oleja | 16,5 | 16,5 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 0 | 0 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 18,0 | 18,0 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 12,5 | 12,5 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 13,7 | 13,7 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja | 16,9 | 16,9 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 0 | 0 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 17,6 | 17,6 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 12,2 | 12,2 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 13,4 | 13,4 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja | 16,5 | 16,5 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z cukrovej repy

4,9

4,9

etanol z kukurice

13,7

13,7

etanol z iných obilnín okrem kukurice

14,1

14,1

etanol z cukrovej trstiny

2,1

2,1

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

17,6

17,6

bionafta zo slnečnice

12,2

12,2

bionafta zo sóje

13,4

13,4

bionafta z palmového oleja

16,5

16,5

bionafta z odpadového kuchynského oleja

0

0

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**)

0

0

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

18,0

18,0

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

12,5

12,5

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

13,7

13,7

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja

16,9

16,9

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

0

0

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**)

0

0

čistý rastlinný olej z repky olejnej

17,6

17,6

čistý rastlinný olej zo slnečnice

12,2

12,2

čistý rastlinný olej zo sóje

13,4

13,4

čistý rastlinný olej z palmového oleja

16,5

16,5

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

0

0

Roztriedenie určených hodnôt pre spracovanie: „ep
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 18,8 | 26,3 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 9,7 | 13,6 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 13,2 | 18,5 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 7,6 | 10,6 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 27,4 | 38,3 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 15,7 | 22,0 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 20,8 | 29,1 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny (*1)) | 14,8 | 20,8 |
| etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny (*1)) | 28,6 | 40,1 |
| etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny) | 1,8 | 2,6 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 21,0 | 29,3 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 15,1 | 21,1 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 30,3 | 42,5 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1)) | 1,5 | 2,2 |
| etanol z cukrovej trstiny | 1,3 | 1,8 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 11,7 | 16,3 |
| bionafta zo slnečnice | 11,8 | 16,5 |
| bionafta zo sóje | 12,1 | 16,9 |
| bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 30,4 | 42,6 |
| bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 13,2 | 18,5 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 9,3 | 13,0 |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (*2) | 13,6 | 19,1 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 10,7 | 15,0 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 10,5 | 14,7 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 10,9 | 15,2 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 27,8 | 38,9 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 9,7 | 13,6 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 10,2 | 14,3 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*2) | 14,5 | 20,3 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 3,7 | 5,2 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 3,8 | 5,4 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 4,2 | 5,9 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 22,6 | 31,7 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 4,7 | 6,5 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 0,6 | 0,8 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

18,8

26,3

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

9,7

13,6

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

13,2

18,5

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

7,6

10,6

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

27,4

38,3

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

15,7

22,0

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

20,8

29,1

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny (*1))

14,8

20,8

etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny (*1))

28,6

40,1

etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny)

1,8

2,6

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

21,0

29,3

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

15,1

21,1

etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

30,3

42,5

etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*1))

1,5

2,2

etanol z cukrovej trstiny

1,3

1,8

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

11,7

16,3

bionafta zo slnečnice

11,8

16,5

bionafta zo sóje

12,1

16,9

bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

30,4

42,6

bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

13,2

18,5

bionafta z odpadového kuchynského oleja

9,3

13,0

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (*2)

13,6

19,1

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

10,7

15,0

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

10,5

14,7

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

10,9

15,2

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

27,8

38,9

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

9,7

13,6

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

10,2

14,3

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*2)

14,5

20,3

čistý rastlinný olej z repky olejnej

3,7

5,2

čistý rastlinný olej zo slnečnice

3,8

5,4

čistý rastlinný olej zo sóje

4,2

5,9

čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

22,6

31,7

čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

4,7

6,5

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

0,6

0,8

Roztriedenie určených hodnôt len pre extrakciu oleja (sú už zahrnuté v roztriedených hodnotách pre emisie zo spracovania v tabuľke pre „ep
  “)

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| bionafta z repky olejnej | 3,0 | 4,2 |
| bionafta zo slnečnice | 2,9 | 4,0 |
| bionafta zo sóje | 3,2 | 4,4 |
| bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 20,9 | 29,2 |
| bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 3,7 | 5,1 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 4,3 | 6,1 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 3,1 | 4,4 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 3,0 | 4,1 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 3,3 | 4,6 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 21,9 | 30,7 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 3,8 | 5,4 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**) | 4,3 | 6,0 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 3,1 | 4,4 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 3,0 | 4,2 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 3,4 | 4,7 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 21,8 | 30,5 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 3,8 | 5,3 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 0 | 0 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

bionafta z repky olejnej

3,0

4,2

bionafta zo slnečnice

2,9

4,0

bionafta zo sóje

3,2

4,4

bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

20,9

29,2

bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

3,7

5,1

bionafta z odpadového kuchynského oleja

0

0

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (**)

4,3

6,1

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

3,1

4,4

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

3,0

4,1

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

3,3

4,6

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

21,9

30,7

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

3,8

5,4

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

0

0

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (**)

4,3

6,0

čistý rastlinný olej z repky olejnej

3,1

4,4

čistý rastlinný olej zo slnečnice

3,0

4,2

čistý rastlinný olej zo sóje

3,4

4,7

čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

21,8

30,5

čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

3,8

5,3

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

0

0

Roztriedenie určených hodnôt pre dopravu a distribúciu: „etd
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 2,3 | 2,3 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 2,3 | 2,3 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,3 | 2,3 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3)) | 2,2 | 2,2 |
| etanol z cukrovej trstiny | 9,7 | 9,7 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 1,8 | 1,8 |
| bionafta zo slnečnice | 2,1 | 2,1 |
| bionafta zo sóje | 8,9 | 8,9 |
| bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 6,9 | 6,9 |
| bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 6,9 | 6,9 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 1,9 | 1,9 |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (*4) | 1,7 | 1,7 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 1,7 | 1,7 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 2,0 | 2,0 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 9,2 | 9,2 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 7,0 | 7,0 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 7,0 | 7,0 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 1,7 | 1,7 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*4) | 1,5 | 1,5 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 1,4 | 1,4 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 1,7 | 1,7 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 8,8 | 8,8 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 6,7 | 6,7 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 6,7 | 6,7 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 1,4 | 1,4 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

2,3

2,3

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

2,3

2,3

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,3

2,3

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,3

2,3

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,3

2,3

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,3

2,3

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,2

2,2

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

2,2

2,2

etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,2

2,2

etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,2

2,2

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

2,2

2,2

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,2

2,2

etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,2

2,2

etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*3))

2,2

2,2

etanol z cukrovej trstiny

9,7

9,7

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

1,8

1,8

bionafta zo slnečnice

2,1

2,1

bionafta zo sóje

8,9

8,9

bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

6,9

6,9

bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

6,9

6,9

bionafta z odpadového kuchynského oleja

1,9

1,9

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (*4)

1,7

1,7

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

1,7

1,7

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

2,0

2,0

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

9,2

9,2

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

7,0

7,0

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

7,0

7,0

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

1,7

1,7

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*4)

1,5

1,5

čistý rastlinný olej z repky olejnej

1,4

1,4

čistý rastlinný olej zo slnečnice

1,7

1,7

čistý rastlinný olej zo sóje

8,8

8,8

čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

6,7

6,7

čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

6,7

6,7

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

1,4

1,4

Roztriedenie určených hodnôt pre dopravu a distribúciu iba koncového paliva. Sú už zahrnuté v tabuľke „Emisie z prepravy a distribúcie etd
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy, nasledujúce hodnoty sú však užitočné, ak má hospodársky subjekt v úmysle vykázať len skutočné emisie pochádzajúce z prepravy plodín alebo z prepravy oleja).

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5)) | 1,6 | 1,6 |
| etanol z cukrovej trstiny | 6,0 | 6,0 |
| časť etyl-terc-butyl-éteru (ETBE), ktorá sa vyrába z obnoviteľného etanolu | Bude sa považovať za rovnakú ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť terciárneho amyl-etyl-éteru (TAEE), ktorá sa vyrába z obnoviteľného etanolu | Bude sa považovať za rovnakú ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 1,3 | 1,3 |
| bionafta zo slnečnice | 1,3 | 1,3 |
| bionafta zo sóje | 1,3 | 1,3 |
| bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 1,3 | 1,3 |
| bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 1,3 | 1,3 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 1,3 | 1,3 |
| bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (*6) | 1,3 | 1,3 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 1,2 | 1,2 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 1,2 | 1,2 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 1,2 | 1,2 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 1,2 | 1,2 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 1,2 | 1,2 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 1,2 | 1,2 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*6) | 1,2 | 1,2 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 0,8 | 0,8 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 0,8 | 0,8 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 0,8 | 0,8 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 0,8 | 0,8 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 0,8 | 0,8 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 0,8 | 0,8 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

1,6

1,6

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

1,6

1,6

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

1,6

1,6

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

1,6

1,6

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*5))

1,6

1,6

etanol z cukrovej trstiny

6,0

6,0

časť etyl-terc-butyl-éteru (ETBE), ktorá sa vyrába z obnoviteľného etanolu

Bude sa považovať za rovnakú ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť terciárneho amyl-etyl-éteru (TAEE), ktorá sa vyrába z obnoviteľného etanolu

Bude sa považovať za rovnakú ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

1,3

1,3

bionafta zo slnečnice

1,3

1,3

bionafta zo sóje

1,3

1,3

bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

1,3

1,3

bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

1,3

1,3

bionafta z odpadového kuchynského oleja

1,3

1,3

bionafta zo škvareného živočíšneho tuku (*6)

1,3

1,3

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

1,2

1,2

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

1,2

1,2

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

1,2

1,2

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

1,2

1,2

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

1,2

1,2

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

1,2

1,2

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*6)

1,2

1,2

čistý rastlinný olej z repky olejnej

0,8

0,8

čistý rastlinný olej zo slnečnice

0,8

0,8

čistý rastlinný olej zo sóje

0,8

0,8

čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

0,8

0,8

čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

0,8

0,8

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

0,8

0,8

Spolu pre pestovanie, spracovanie, dopravu a distribúciu

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 30,7 | 38,2 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 21,6 | 25,5 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 25,1 | 30,4 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 19,5 | 22,5 |
| etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 39,3 | 50,2 |
| etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 27,6 | 33,9 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 48,5 | 56,8 |
| etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 42,5 | 48,5 |
| etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 56,3 | 67,8 |
| etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 29,5 | 30,3 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle) | 50,2 | 58,5 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 44,3 | 50,3 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 59,5 | 71,7 |
| etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7)) | 30,7 | 31,4 |
| etanol z cukrovej trstiny | 28,1 | 28,6 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu |
| bionafta z repky olejnej | 45,5 | 50,1 |
| bionafta zo slnečnice | 40,0 | 44,7 |
| bionafta zo sóje | 42,2 | 47,0 |
| bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 63,5 | 75,7 |
| bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 46,3 | 51,6 |
| bionafta z odpadového kuchynského oleja | 11,2 | 14,9 |
| bionafta zo škvarených živočíšnych tukov (*8) | 15,3 | 20,8 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej | 45,8 | 50,1 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice | 39,4 | 43,6 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje | 42,2 | 46,5 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 62,2 | 73,3 |
| hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 44,1 | 48,0 |
| hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja | 11,9 | 16,0 |
| hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*8) | 16,0 | 21,8 |
| čistý rastlinný olej z repky olejnej | 38,5 | 40,0 |
| čistý rastlinný olej zo slnečnice | 32,7 | 34,3 |
| čistý rastlinný olej zo sóje | 35,2 | 36,9 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom) | 56,3 | 65,4 |
| čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja) | 38,4 | 57,2 |
| čistý olej z odpadového kuchynského oleja | 2,0 | 2,2 |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

30,7

38,2

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

21,6

25,5

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

25,1

30,4

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

19,5

22,5

etanol z cukrovej repy (bez bioplynu získaného z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

39,3

50,2

etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

27,6

33,9

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

48,5

56,8

etanol z kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

42,5

48,5

etanol z kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

56,3

67,8

etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

29,5

30,3

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v bežnom kotle)

50,2

58,5

etanol z iných obilnín okrem kukurice (zemný plyn ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

44,3

50,3

etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

59,5

71,7

etanol z iných obilnín okrem kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (*7))

30,7

31,4

etanol z cukrovej trstiny

28,1

28,6

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu

bionafta z repky olejnej

45,5

50,1

bionafta zo slnečnice

40,0

44,7

bionafta zo sóje

42,2

47,0

bionafta z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

63,5

75,7

bionafta z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

46,3

51,6

bionafta z odpadového kuchynského oleja

11,2

14,9

bionafta zo škvarených živočíšnych tukov (*8)

15,3

20,8

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z repky olejnej

45,8

50,1

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo slnečnice

39,4

43,6

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej zo sóje

42,2

46,5

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

62,2

73,3

hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

44,1

48,0

hydrogenačne rafinovaný olej z odpadového kuchynského oleja

11,9

16,0

hydrogenačne rafinovaný olej zo škvareného živočíšneho tuku (*8)

16,0

21,8

čistý rastlinný olej z repky olejnej

38,5

40,0

čistý rastlinný olej zo slnečnice

32,7

34,3

čistý rastlinný olej zo sóje

35,2

36,9

čistý rastlinný olej z palmového oleja (nádrž odpadových vôd s voľným výtokom)

56,3

65,4

čistý rastlinný olej z palmového oleja (proces so zachytávaním metánu v továrni na spracovanie oleja)

38,4

57,2

čistý olej z odpadového kuchynského oleja

2,0

2,2

E.   ROZTRIEDENIE ODHADOVANÝCH URČENÝCH HODNÔT PRE BUDÚCE BIOPALIVÁ A BIOKVAPALINY, KTORÉ SA V ROKU 2016 NENACHÁDZALI NA TRHU ALEBO SA NACHÁDZALI NA TRHU LEN V ZANEDBATEĽNÝCH MNOŽSTVÁCH

Roztriedenie určených hodnôt pre pestovanie: „eec
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy vrátane emisií N2O (vrátane štiepkovania drevného odpadu alebo drevín pestovaných na tento účel)

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 1,8 | 1,8 |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 3,3 | 3,3 |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 8,2 | 8,2 |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 8,2 | 8,2 |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 12,4 | 12,4 |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 3,1 | 3,1 |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 7,6 | 7,6 |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 3,1 | 3,1 |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 7,6 | 7,6 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,5 | 2,5 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,5 | 2,5 |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,5 | 2,5 |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,5 | 2,5 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z pšeničnej slamy

1,8

1,8

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

3,3

3,3

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

8,2

8,2

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

8,2

8,2

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

12,4

12,4

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

3,1

3,1

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

7,6

7,6

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

3,1

3,1

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

7,6

7,6

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,5

2,5

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,5

2,5

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,5

2,5

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,5

2,5

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

Roztriedenie určených hodnôt pre pôdne emisie N2O (zahrnuté do roztriedených určených hodnôt pre emisie z pestovania v tabuľke „eec
  “)

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 0 | 0 |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 4,4 | 4,4 |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 4,4 | 4,4 |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 4,1 | 4,1 |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 4,1 | 4,1 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z pšeničnej slamy

0

0

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

0

0

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

4,4

4,4

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

0

0

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

4,4

4,4

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

0

0

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

4,1

4,1

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

0

0

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

4,1

4,1

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

Roztriedenie určených hodnôt pre spracovanie: „ep
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 4,8 | 6,8 |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 0,1 | 0,1 |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 0,1 | 0,1 |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 0,1 | 0,1 |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 0,1 | 0,1 |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 0 | 0 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 0 | 0 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z pšeničnej slamy

4,8

6,8

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

0,1

0,1

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

0,1

0,1

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

0,1

0,1

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

0,1

0,1

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

0

0

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

0

0

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

0

0

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

0

0

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

0

0

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

Roztriedenie určených hodnôt pre dopravu a distribúciu: „etd
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 7,1 | 7,1 |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 10,3 | 10,3 |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 8,4 | 8,4 |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 10,3 | 10,3 |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 8,4 | 8,4 |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 10,4 | 10,4 |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 8,6 | 8,6 |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 10,4 | 10,4 |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 8,6 | 8,6 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 7,7 | 7,7 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 7,9 | 7,9 |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 7,7 | 7,7 |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 7,9 | 7,9 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z pšeničnej slamy

7,1

7,1

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

10,3

10,3

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

8,4

8,4

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

10,3

10,3

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

8,4

8,4

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

10,4

10,4

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

8,6

8,6

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

10,4

10,4

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

8,6

8,6

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

7,7

7,7

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

7,9

7,9

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

7,7

7,7

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

7,9

7,9

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

Roztriedenie určených hodnôt pre dopravu a distribúciu iba koncového paliva. Sú už zahrnuté v tabuľke „Emisie z prepravy a distribúcie etd
  “ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy, nasledujúce hodnoty sú však užitočné, ak má hospodársky subjekt v úmysle vykázať len skutočné emisie pochádzajúce z prepravy surovín).

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 1,6 | 1,6 |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 1,2 | 1,2 |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 1,2 | 1,2 |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 1,2 | 1,2 |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 1,2 | 1,2 |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 2,0 | 2,0 |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 2,0 | 2,0 |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 2,0 | 2,0 |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 2,0 | 2,0 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,0 | 2,0 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,0 | 2,0 |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,0 | 2,0 |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 2,0 | 2,0 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z pšeničnej slamy

1,6

1,6

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

1,2

1,2

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

1,2

1,2

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

1,2

1,2

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

1,2

1,2

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

2,0

2,0

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

2,0

2,0

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

2,0

2,0

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

2,0

2,0

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,0

2,0

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,0

2,0

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,0

2,0

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

2,0

2,0

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

Spolu pre pestovanie, spracovanie, dopravu a distribúciu

| Reťazec výroby biopalív a biokvapalín | Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov – určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- |
| etanol z pšeničnej slamy | 13,7 | 15,7 |
| nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 13,7 | 13,7 |
| nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 16,7 | 16,7 |
| benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 13,7 | 13,7 |
| benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení | 16,7 | 16,7 |
| dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 13,5 | 13,5 |
| dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 16,2 | 16,2 |
| metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení | 13,5 | 13,5 |
| metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení | 16,2 | 16,2 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 10,2 | 10,2 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 10,4 | 10,4 |
| dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 10,2 | 10,2 |
| metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy | 10,4 | 10,4 |
| časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE | Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu |

Reťazec výroby biopalív a biokvapalín

Emisie skleníkových plynov – typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov – určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

etanol z pšeničnej slamy

13,7

15,7

nafta z drevného odpadu vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

13,7

13,7

nafta z drevín pestovaných na tento účel vyrobená technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

16,7

16,7

benzín z drevného odpadu vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

13,7

13,7

benzín z drevín pestovaných na tento účel vyrobený technológiou Fischer-Tropsch v samostatnom zariadení

16,7

16,7

dimetyléter (DME) z drevného odpadu v samostatnom zariadení

13,5

13,5

dimetyléter (DME) z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

16,2

16,2

metanol z drevného odpadu v samostatnom zariadení

13,5

13,5

metanol z drevín pestovaných na tento účel v samostatnom zariadení

16,2

16,2

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

10,2

10,2

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

10,4

10,4

dimetyléter (DME) vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

10,2

10,2

metanol vyrobený splyňovaním čierneho výluhu integrovaným s výrobou celulózy

10,4

10,4

časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov MTBE

Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby metanolu

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú zdravotné predpisy týkajúce sa vedľajších živočíšnych produktov a odvodených produktov neurčených na ľudskú spotrebu a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1774/2002 (nariadenie o vedľajších živočíšnych produktoch (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 1).

(2)  Teplo alebo odpadové teplo sa využíva na výrobu chladenia (chladenia vzduchom alebo vodou) pomocou absorpčných chladičov. Preto je vhodné vypočítať len emisie súvisiace s teplom vyrobeným na MJ tepla, bez ohľadu na to, či je konečným využitím tohto tepla vykurovanie alebo chladenie pomocou absorpčných chladičov.

(3)  Vzorec na výpočet emisií skleníkových plynov z ťažby alebo pestovania surovín eec opisuje prípady, keď sa suroviny transformujú na biopalivá v jednom kroku. Pri komplexnejších dodávateľských reťazcoch sú na výpočet emisií skleníkových plynov z ťažby alebo pestovania surovín eec potrebné úpravy pre medziprodukty.

(4)  Takéto dôkazy možno získať meraním uhlíka v pôde, napríklad ak sa prvýkrát zmeria pred pestovaním a následne v pravidelných intervaloch s niekoľkoročným odstupom. V takom prípade sa pred získaním výsledkov druhého merania nárast uhlíka v pôde odhadne na základe reprezentatívnych pokusov alebo pôdnych modelov. Počnúc druhým meraním sú tieto merania základom pre stanovenie existencie nárastu uhlíka v pôde a jeho výšky.

(5)  Konštanta získaná vydelením molekulovej hmotnosti CO2 (44,010 g/mol) molekulovou hmotnosťou uhlíka (12,011 g/mol) sa rovná 3,664.

(6)  Orná pôda, tak ako ju vymedzuje IPCC.

(7)  Trvácne plodiny sa vymedzujú ako viacročné plodiny, ktorých kmene sa väčšinou každoročne nezberajú, ako napríklad rýchlo rastúce výmladkové porasty a palma olejná.

(8)  Rozhodnutie Komisie 2010/335/EÚ z 10. júna 2010 o usmerneniach na výpočet zásob uhlíka v pôde na účely prílohy V k smernici 2009/28/ES (Ú. v. EÚ L 151, 17.6.2010, s. 19).

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

(**)  Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

(**)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

(*1)  Určené hodnoty pre procesy využívajúce zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla platia len vtedy, ak je všetko procesné teplo dodané zariadením na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

(*2)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

(**)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

(*3)  Určené hodnoty pre procesy využívajúce zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla platia len vtedy, ak je všetko procesné teplo dodané zariadením na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

(*4)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

(*5)  Určené hodnoty pre procesy využívajúce zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla platia len vtedy, ak je všetko procesné teplo dodané zariadením na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

(*6)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

(*7)  Určené hodnoty pre procesy využívajúce zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla platia len vtedy, ak je všetko procesné teplo dodané zariadením na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

(*8)

Vzťahuje sa len na biopalivá vyrábané zo živočíšnych vedľajších produktov klasifikovaných ako materiál kategórie 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009, pri ktorých sa emisie súvisiace s hygienizáciou v rámci škvarenia neberú do úvahy.

---

PRÍLOHA VI

PRAVIDLÁ VÝPOČTU VPLYVU PALÍV Z BIOMASY A POROVNATEĽNÝCH FOSÍLNYCH PALÍV NA MNOŽSTVO SKLENÍKOVÝCH PLYNOV

A.   Typické a určené hodnoty úspor emisií skleníkových plynov týkajúce sa palív z biomasy, ak pri ich výrobe nevznikajú žiadne čisté emisie uhlíka spôsobené zmenou využívania pôdy

| DREVENÉ TRIESKY |
| --- |
| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| Teplo | Elektrina | Teplo | Elektrina |
| drevené triesky z lesných zvyškov | 1 až 500 km | 93 % | 89 % | 91 % | 87 % |
| 500 až 2 500 km | 89 % | 84 % | 87 % | 81 % |
| 2 500 až 10 000 km | 82 % | 73 % | 78 % | 67 % |
| nad 10 000 km | 67 % | 51 % | 60 % | 41 % |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus) | 2 500 až 10 000 km | 77 % | 65 % | 73 % | 60 % |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením) | 1 až 500 km | 89 % | 83 % | 87 % | 81 % |
| 500 až 2 500 km | 85 % | 78 % | 84 % | 76 % |
| 2 500 až 10 000 km | 78 % | 67 % | 74 % | 62 % |
| nad 10 000 km | 63 % | 45 % | 57 % | 35 % |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia) | 1 až 500 km | 91 % | 87 % | 90 % | 85 % |
| 500 až 2 500 km | 88 % | 82 % | 86 % | 79 % |
| 2 500 až 10 000 km | 80 % | 70 % | 77 % | 65 % |
| nad 10 000 km | 65 % | 48 % | 59 % | 39 % |
| drevené triesky z kmeňového dreva | 1 až 500 km | 93 % | 89 % | 92 % | 88 % |
| 500 až 2 500 km | 90 % | 85 % | 88 % | 82 % |
| 2 500 až 10 000 km | 82 % | 73 % | 79 % | 68 % |
| nad 10 000 km | 67 % | 51 % | 61 % | 42 % |
| drevené triesky z priemyselných zvyškov | 1 až 500 km | 94 % | 92 % | 93 % | 90 % |
| 500 až 2 500 km | 91 % | 87 % | 90 % | 85 % |
| 2 500 až 10 000 km | 83 % | 75 % | 80 % | 71 % |
| nad 10 000 km | 69 % | 54 % | 63 % | 44 % |

DREVENÉ TRIESKY

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

Teplo

Elektrina

Teplo

Elektrina

drevené triesky z lesných zvyškov

1 až 500 km

93 %

89 %

91 %

87 %

500 až 2 500 km

89 %

84 %

87 %

81 %

2 500 až 10 000 km

82 %

73 %

78 %

67 %

nad 10 000 km

67 %

51 %

60 %

41 %

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus)

2 500 až 10 000 km

77 %

65 %

73 %

60 %

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením)

1 až 500 km

89 %

83 %

87 %

81 %

500 až 2 500 km

85 %

78 %

84 %

76 %

2 500 až 10 000 km

78 %

67 %

74 %

62 %

nad 10 000 km

63 %

45 %

57 %

35 %

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia)

1 až 500 km

91 %

87 %

90 %

85 %

500 až 2 500 km

88 %

82 %

86 %

79 %

2 500 až 10 000 km

80 %

70 %

77 %

65 %

nad 10 000 km

65 %

48 %

59 %

39 %

drevené triesky z kmeňového dreva

1 až 500 km

93 %

89 %

92 %

88 %

500 až 2 500 km

90 %

85 %

88 %

82 %

2 500 až 10 000 km

82 %

73 %

79 %

68 %

nad 10 000 km

67 %

51 %

61 %

42 %

drevené triesky z priemyselných zvyškov

1 až 500 km

94 %

92 %

93 %

90 %

500 až 2 500 km

91 %

87 %

90 %

85 %

2 500 až 10 000 km

83 %

75 %

80 %

71 %

nad 10 000 km

69 %

54 %

63 %

44 %

| DREVENÉ PELETY (*1) |
| --- |
| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| Teplo | Elektrina | Teplo | Elektrina |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov | situácia 1 | 1 až 500 km | 58 % | 37 % | 49 % | 24 % |
| 500 až 2 500 km | 58 % | 37 % | 49 % | 25 % |
| 2 500 až 10 000 km | 55 % | 34 % | 47 % | 21 % |
| nad 10 000 km | 50 % | 26 % | 40 % | 11 % |
| situácia 2a | 1 až 500 km | 77 % | 66 % | 72 % | 59 % |
| 500 až 2 500 km | 77 % | 66 % | 72 % | 59 % |
| 2 500 až 10 000 km | 75 % | 62 % | 70 % | 55 % |
| nad 10 000 km | 69 % | 54 % | 63 % | 45 % |
| situácia 3a | 1 až 500 km | 92 % | 88 % | 90 % | 85 % |
| 500 až 2 500 km | 92 % | 88 % | 90 % | 86 % |
| 2 500 až 10 000 km | 90 % | 85 % | 88 % | 81 % |
| nad 10 000 km | 84 % | 76 % | 81 % | 72 % |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus) | situácia 1 | 2 500 až 10 000 km | 52 % | 28 % | 43 % | 15 % |
| situácia 2a | 2 500 až 10 000 km | 70 % | 56 % | 66 % | 49 % |
| situácia 3a | 2 500 až 10 000 km | 85 % | 78 % | 83 % | 75 % |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením) | situácia 1 | 1 až 500 km | 54 % | 32 % | 46 % | 20 % |
| 500 až 10 000 km | 52 % | 29 % | 44 % | 16 % |
| nad 10 000 km | 47 % | 21 % | 37 % | 7 % |
| situácia 2a | 1 až 500 km | 73 % | 60 % | 69 % | 54 % |
| 500 až 10 000 km | 71 % | 57 % | 67 % | 50 % |
| nad 10 000 km | 66 % | 49 % | 60 % | 41 % |
| situácia 3a | 1 až 500 km | 88 % | 82 % | 87 % | 81 % |
| 500 až 10 000 km | 86 % | 79 % | 84 % | 77 % |
| nad 10 000 km | 80 % | 71 % | 78 % | 67 % |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia) | situácia 1 | 1 až 500 km | 56 % | 35 % | 48 % | 23 % |
| 500 až 10 000 km | 54 % | 32 % | 46 % | 20 % |
| nad 10 000 km | 49 % | 24 % | 40 % | 10 % |
| situácia 2a | 1 až 500 km | 76 % | 64 % | 72 % | 58 % |
| 500 až 10 000 km | 74 % | 61 % | 69 % | 54 % |
| nad 10 000 km | 68 % | 53 % | 63 % | 45 % |
| situácia 3a | 1 až 500 km | 91 % | 86 % | 90 % | 85 % |
| 500 až 10 000 km | 89 % | 83 % | 87 % | 81 % |
| nad 10 000 km | 83 % | 75 % | 81 % | 71 % |
| kmeňové drevo | situácia 1 | 1 až 500 km | 57 % | 37 % | 49 % | 24 % |
| 500 až 2 500 km | 58 % | 37 % | 49 % | 25 % |
| 2 500 až 10 000 km | 55 % | 34 % | 47 % | 21 % |
| nad 10 000 km | 50 % | 26 % | 40 % | 11 % |
| situácia 2a | 1 až 500 km | 77 % | 66 % | 73 % | 60 % |
| 500 až 2 500 km | 77 % | 66 % | 73 % | 60 % |
| 2 500 až 10 000 km | 75 % | 63 % | 70 % | 56 % |
| nad 10 000 km | 70 % | 55 % | 64 % | 46 % |
| situácia 3a | 1 až 500 km | 92 % | 88 % | 91 % | 86 % |
| 500 až 2 500 km | 92 % | 88 % | 91 % | 87 % |
| 2 500 až 10 000 km | 90 % | 85 % | 88 % | 83 % |
| nad 10 000 km | 84 % | 77 % | 82 % | 73 % |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu | situácia 1 | 1 až 500 km | 75 % | 62 % | 69 % | 55 % |
| 500 až 2 500 km | 75 % | 62 % | 70 % | 55 % |
| 2 500 až 10 000 km | 72 % | 59 % | 67 % | 51 % |
| nad 10 000 km | 67 % | 51 % | 61 % | 42 % |
| situácia 2a | 1 až 500 km | 87 % | 80 % | 84 % | 76 % |
| 500 až 2 500 km | 87 % | 80 % | 84 % | 77 % |
| 2 500 až 10 000 km | 85 % | 77 % | 82 % | 73 % |
| nad 10 000 km | 79 % | 69 % | 75 % | 63 % |
| situácia 3a | 1 až 500 km | 95 % | 93 % | 94 % | 91 % |
| 500 až 2 500 km | 95 % | 93 % | 94 % | 92 % |
| 2 500 až 10 000 km | 93 % | 90 % | 92 % | 88 % |
| nad 10 000 km | 88 % | 82 % | 85 % | 78 % |

DREVENÉ PELETY (*1)

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

Teplo

Elektrina

Teplo

Elektrina

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov

situácia 1

1 až 500 km

58 %

37 %

49 %

24 %

500 až 2 500 km

58 %

37 %

49 %

25 %

2 500 až 10 000 km

55 %

34 %

47 %

21 %

nad 10 000 km

50 %

26 %

40 %

11 %

situácia 2a

1 až 500 km

77 %

66 %

72 %

59 %

500 až 2 500 km

77 %

66 %

72 %

59 %

2 500 až 10 000 km

75 %

62 %

70 %

55 %

nad 10 000 km

69 %

54 %

63 %

45 %

situácia 3a

1 až 500 km

92 %

88 %

90 %

85 %

500 až 2 500 km

92 %

88 %

90 %

86 %

2 500 až 10 000 km

90 %

85 %

88 %

81 %

nad 10 000 km

84 %

76 %

81 %

72 %

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus)

situácia 1

2 500 až 10 000 km

52 %

28 %

43 %

15 %

situácia 2a

2 500 až 10 000 km

70 %

56 %

66 %

49 %

situácia 3a

2 500 až 10 000 km

85 %

78 %

83 %

75 %

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením)

situácia 1

1 až 500 km

54 %

32 %

46 %

20 %

500 až 10 000 km

52 %

29 %

44 %

16 %

nad 10 000 km

47 %

21 %

37 %

7 %

situácia 2a

1 až 500 km

73 %

60 %

69 %

54 %

500 až 10 000 km

71 %

57 %

67 %

50 %

nad 10 000 km

66 %

49 %

60 %

41 %

situácia 3a

1 až 500 km

88 %

82 %

87 %

81 %

500 až 10 000 km

86 %

79 %

84 %

77 %

nad 10 000 km

80 %

71 %

78 %

67 %

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia)

situácia 1

1 až 500 km

56 %

35 %

48 %

23 %

500 až 10 000 km

54 %

32 %

46 %

20 %

nad 10 000 km

49 %

24 %

40 %

10 %

situácia 2a

1 až 500 km

76 %

64 %

72 %

58 %

500 až 10 000 km

74 %

61 %

69 %

54 %

nad 10 000 km

68 %

53 %

63 %

45 %

situácia 3a

1 až 500 km

91 %

86 %

90 %

85 %

500 až 10 000 km

89 %

83 %

87 %

81 %

nad 10 000 km

83 %

75 %

81 %

71 %

kmeňové drevo

situácia 1

1 až 500 km

57 %

37 %

49 %

24 %

500 až 2 500 km

58 %

37 %

49 %

25 %

2 500 až 10 000 km

55 %

34 %

47 %

21 %

nad 10 000 km

50 %

26 %

40 %

11 %

situácia 2a

1 až 500 km

77 %

66 %

73 %

60 %

500 až 2 500 km

77 %

66 %

73 %

60 %

2 500 až 10 000 km

75 %

63 %

70 %

56 %

nad 10 000 km

70 %

55 %

64 %

46 %

situácia 3a

1 až 500 km

92 %

88 %

91 %

86 %

500 až 2 500 km

92 %

88 %

91 %

87 %

2 500 až 10 000 km

90 %

85 %

88 %

83 %

nad 10 000 km

84 %

77 %

82 %

73 %

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu

situácia 1

1 až 500 km

75 %

62 %

69 %

55 %

500 až 2 500 km

75 %

62 %

70 %

55 %

2 500 až 10 000 km

72 %

59 %

67 %

51 %

nad 10 000 km

67 %

51 %

61 %

42 %

situácia 2a

1 až 500 km

87 %

80 %

84 %

76 %

500 až 2 500 km

87 %

80 %

84 %

77 %

2 500 až 10 000 km

85 %

77 %

82 %

73 %

nad 10 000 km

79 %

69 %

75 %

63 %

situácia 3a

1 až 500 km

95 %

93 %

94 %

91 %

500 až 2 500 km

95 %

93 %

94 %

92 %

2 500 až 10 000 km

93 %

90 %

92 %

88 %

nad 10 000 km

88 %

82 %

85 %

78 %

| POĽNOHOSPODÁRSKE REŤAZCE VÝROBY |
| --- |
| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| Teplo | Elektrina | Teplo | Elektrina |
| poľnohospodárske zvyšky s hustotou < 0,2 t/m3
   (*2) | 1 až 500 km | 95 % | 92 % | 93 % | 90 % |
| 500 až 2 500 km | 89 % | 83 % | 86 % | 80 % |
| 2 500 až 10 000 km | 77 % | 66 % | 73 % | 60 % |
| nad 10 000 km | 57 % | 36 % | 48 % | 23 % |
| poľnohospodárske zvyšky s hustotou > 0,2 t/m3
   (*3) | 1 až 500 km | 95 % | 92 % | 93 % | 90 % |
| 500 až 2 500 km | 93 % | 89 % | 92 % | 87 % |
| 2 500 až 10 000 km | 88 % | 82 % | 85 % | 78 % |
| nad 10 000 km | 78 % | 68 % | 74 % | 61 % |
| slamové pelety | 1 až 500 km | 88 % | 82 % | 85 % | 78 % |
| 500 až 10 000 km | 86 % | 79 % | 83 % | 74 % |
| nad 10 000 km | 80 % | 70 % | 76 % | 64 % |
| brikety z bagasy | 500 až 10 000 km | 93 % | 89 % | 91 % | 87 % |
| nad 10 000 km | 87 % | 81 % | 85 % | 77 % |
| palmojadrový extrahovaný šrot | nad 10 000 km | 20 % | -18 % | 11 % | -33 % |
| palmojadrový extrahovaný šrot (žiadne emisie CH4 z továrne na spracovanie oleja) | nad 10 000 km | 46 % | 20 % | 42 % | 14 % |

POĽNOHOSPODÁRSKE REŤAZCE VÝROBY

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

Teplo

Elektrina

Teplo

Elektrina

poľnohospodárske zvyšky s hustotou < 0,2 t/m3
   (*2)

1 až 500 km

95 %

92 %

93 %

90 %

500 až 2 500 km

89 %

83 %

86 %

80 %

2 500 až 10 000 km

77 %

66 %

73 %

60 %

nad 10 000 km

57 %

36 %

48 %

23 %

poľnohospodárske zvyšky s hustotou > 0,2 t/m3
   (*3)

1 až 500 km

95 %

92 %

93 %

90 %

500 až 2 500 km

93 %

89 %

92 %

87 %

2 500 až 10 000 km

88 %

82 %

85 %

78 %

nad 10 000 km

78 %

68 %

74 %

61 %

slamové pelety

1 až 500 km

88 %

82 %

85 %

78 %

500 až 10 000 km

86 %

79 %

83 %

74 %

nad 10 000 km

80 %

70 %

76 %

64 %

brikety z bagasy

500 až 10 000 km

93 %

89 %

91 %

87 %

nad 10 000 km

87 %

81 %

85 %

77 %

palmojadrový extrahovaný šrot

nad 10 000 km

20 %

-18 %

11 %

-33 %

palmojadrový extrahovaný šrot (žiadne emisie CH4 z továrne na spracovanie oleja)

nad 10 000 km

46 %

20 %

42 %

14 %

| BIOPLYN NA ELEKTRINU (*4) |
| --- |
| Systém výroby bioplynu | Technologická možnosť | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| vlhký hnoj (1) | situácia 1 | otvorený digestát (2) | 146 % | 94 % |
| uzavretý digestát (3) | 246 % | 240 % |
| situácia 2 | otvorený digestát | 136 % | 85 % |
| uzavretý digestát | 227 % | 219 % |
| situácia 3 | otvorený digestát | 142 % | 86 % |
| uzavretý digestát | 243 % | 235 % |
| celá rastlina kukurice (4) | situácia 1 | otvorený digestát | 36 % | 21 % |
| uzavretý digestát | 59 % | 53 % |
| situácia 2 | otvorený digestát | 34 % | 18 % |
| uzavretý digestát | 55 % | 47 % |
| situácia 3 | otvorený digestát | 28 % | 10 % |
| uzavretý digestát | 52 % | 43 % |
| biologický odpad | situácia 1 | otvorený digestát | 47 % | 26 % |
| uzavretý digestát | 84 % | 78 % |
| situácia 2 | otvorený digestát | 43 % | 21 % |
| uzavretý digestát | 77 % | 68 % |
| situácia 3 | otvorený digestát | 38 % | 14 % |
| uzavretý digestát | 76 % | 66 % |

BIOPLYN NA ELEKTRINU (*4)

Systém výroby bioplynu

Technologická možnosť

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

vlhký hnoj (1)

situácia 1

otvorený digestát (2)

146 %

94 %

uzavretý digestát (3)

246 %

240 %

situácia 2

otvorený digestát

136 %

85 %

uzavretý digestát

227 %

219 %

situácia 3

otvorený digestát

142 %

86 %

uzavretý digestát

243 %

235 %

celá rastlina kukurice (4)

situácia 1

otvorený digestát

36 %

21 %

uzavretý digestát

59 %

53 %

situácia 2

otvorený digestát

34 %

18 %

uzavretý digestát

55 %

47 %

situácia 3

otvorený digestát

28 %

10 %

uzavretý digestát

52 %

43 %

biologický odpad

situácia 1

otvorený digestát

47 %

26 %

uzavretý digestát

84 %

78 %

situácia 2

otvorený digestát

43 %

21 %

uzavretý digestát

77 %

68 %

situácia 3

otvorený digestát

38 %

14 %

uzavretý digestát

76 %

66 %

| BIOPLYN NA ELEKTRINU – ZMESI HNOJA A KUKURICE |
| --- |
| Systém výroby bioplynu | Technologická možnosť | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| hnoj – kukurica
  80 % – 20 % | situácia 1 | otvorený digestát | 72 % | 45 % |
| uzavretý digestát | 120 % | 114 % |
| situácia 2 | otvorený digestát | 67 % | 40 % |
| uzavretý digestát | 111 % | 103 % |
| situácia 3 | otvorený digestát | 65 % | 35 % |
| uzavretý digestát | 114 % | 106 % |
| hnoj – kukurica
  70 % – 30 % | situácia 1 | otvorený digestát | 60 % | 37 % |
| uzavretý digestát | 100 % | 94 % |
| situácia 2 | otvorený digestát | 57 % | 32 % |
| uzavretý digestát | 93 % | 85 % |
| situácia 3 | otvorený digestát | 53 % | 27 % |
| uzavretý digestát | 94 % | 85 % |
| hnoj – kukurica
  60 % – 40 % | situácia 1 | otvorený digestát | 53 % | 32 % |
| uzavretý digestát | 88 % | 82 % |
| situácia 2 | otvorený digestát | 50 % | 28 % |
| uzavretý digestát | 82 % | 73 % |
| situácia 3 | otvorený digestát | 46 % | 22 % |
| uzavretý digestát | 81 % | 72 % |

BIOPLYN NA ELEKTRINU – ZMESI HNOJA A KUKURICE

Systém výroby bioplynu

Technologická možnosť

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

hnoj – kukurica

80 % – 20 %

situácia 1

otvorený digestát

72 %

45 %

uzavretý digestát

120 %

114 %

situácia 2

otvorený digestát

67 %

40 %

uzavretý digestát

111 %

103 %

situácia 3

otvorený digestát

65 %

35 %

uzavretý digestát

114 %

106 %

hnoj – kukurica

70 % – 30 %

situácia 1

otvorený digestát

60 %

37 %

uzavretý digestát

100 %

94 %

situácia 2

otvorený digestát

57 %

32 %

uzavretý digestát

93 %

85 %

situácia 3

otvorený digestát

53 %

27 %

uzavretý digestát

94 %

85 %

hnoj – kukurica

60 % – 40 %

situácia 1

otvorený digestát

53 %

32 %

uzavretý digestát

88 %

82 %

situácia 2

otvorený digestát

50 %

28 %

uzavretý digestát

82 %

73 %

situácia 3

otvorený digestát

46 %

22 %

uzavretý digestát

81 %

72 %

| BIOMETÁN NA VYUŽITIE V DOPRAVE (*5) |
| --- |
| Systém výroby biometánu | Technologické možnosti | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| vlhký hnoj | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 117 % | 72 % |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 133 % | 94 % |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 190 % | 179 % |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 206 % | 202 % |
| celá rastlina kukurice | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 35 % | 17 % |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 51 % | 39 % |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 52 % | 41 % |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 68 % | 63 % |
| biologický odpad | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 43 % | 20 % |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 59 % | 42 % |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 70 % | 58 % |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 86 % | 80 % |

BIOMETÁN NA VYUŽITIE V DOPRAVE (*5)

Systém výroby biometánu

Technologické možnosti

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

vlhký hnoj

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

117 %

72 %

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

133 %

94 %

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

190 %

179 %

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

206 %

202 %

celá rastlina kukurice

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

35 %

17 %

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

51 %

39 %

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

52 %

41 %

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

68 %

63 %

biologický odpad

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

43 %

20 %

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

59 %

42 %

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

70 %

58 %

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

86 %

80 %

| BIOMETÁN – ZMESI HNOJA A KUKURICE (*6) |
| --- |
| Systém výroby biometánu | Technologické možnosti | Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota | Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota |
| hnoj – kukurica
  80 % – 20 % | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov (5) | 62 % | 35 % |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov (6) | 78 % | 57 % |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 97 % | 86 % |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 113 % | 108 % |
| hnoj – kukurica
  70 % – 30 % | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 53 % | 29 % |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 69 % | 51 % |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 83 % | 71 % |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 99 % | 94 % |
| hnoj – kukurica
  60 % – 40 % | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 48 % | 25 % |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 64 % | 48 % |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 74 % | 62 % |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 90 % | 84 % |

BIOMETÁN – ZMESI HNOJA A KUKURICE (*6)

Systém výroby biometánu

Technologické možnosti

Úspory emisií skleníkových plynov - typická hodnota

Úspory emisií skleníkových plynov - určená hodnota

hnoj – kukurica

80 % – 20 %

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov (5)

62 %

35 %

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov (6)

78 %

57 %

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

97 %

86 %

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

113 %

108 %

hnoj – kukurica

70 % – 30 %

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

53 %

29 %

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

69 %

51 %

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

83 %

71 %

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

99 %

94 %

hnoj – kukurica

60 % – 40 %

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

48 %

25 %

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

64 %

48 %

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

74 %

62 %

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

90 %

84 %

B.   METODIKA

| 1. | Emisie skleníkových plynov z výroby a používania palív z biomasy sa vypočítavajú takto:






  a) | Emisie skleníkových plynov z výroby a používania palív z biomasy pred konverziou na elektrinu, vykurovanie a chladenie sa vypočítavajú takto:
  E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,
  kde







  E | = | celkové emisie z výroby paliva pred konverziou energie; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| eec | = | emisie z ťažby alebo pestovania surovín; |
| el | = | anualizované emisie vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy; |
| ep | = | emisie zo spracovania; |
| etd | = | emisie z dopravy a distribúcie; |
| eu | = | emisie z používaných palív; |
| esca | = | úspora emisií z akumulácie uhlíka v pôde prostredníctvom zlepšeného poľnohospodárskeho riadenia; |
| eccs | = | úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2 a |
| eccr | = | úspory emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2. |

1.

a)

Emisie skleníkových plynov z výroby a používania palív z biomasy pred konverziou na elektrinu, vykurovanie a chladenie sa vypočítavajú takto:

E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,

kde

E

=

celkové emisie z výroby paliva pred konverziou energie;

eec

=

emisie z ťažby alebo pestovania surovín;

el

=

anualizované emisie vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy;

ep

=

emisie zo spracovania;

etd

=

emisie z dopravy a distribúcie;

eu

=

emisie z používaných palív;

esca

=

úspora emisií z akumulácie uhlíka v pôde prostredníctvom zlepšeného poľnohospodárskeho riadenia;

eccs

=

úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2 a

eccr

=

úspory emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2.

Emisie z výroby strojov a zariadení sa nezohľadňujú.

| b) | V prípade spoločnej digescie rôznych substrátov v zariadení na výrobu bioplynu alebo biometánu sa typické a určené hodnoty emisií skleníkových plynov vypočítajú takto:





  kde







  E | = | emisie skleníkových plynov na MJ bioplynu alebo biometánu vyrobené zo spoločnej digescie vymedzenej zmesi substrátov |
| --- | --- | --- | --- |
| Sn | = | podiel suroviny n na energetickom obsahu |
| En | = | emisie v gCO2/MJ pre výrobný reťazec n uvedený v časti D tejto prílohy (*) |

b)

V prípade spoločnej digescie rôznych substrátov v zariadení na výrobu bioplynu alebo biometánu sa typické a určené hodnoty emisií skleníkových plynov vypočítajú takto:

Formula

kde

E

=

emisie skleníkových plynov na MJ bioplynu alebo biometánu vyrobené zo spoločnej digescie vymedzenej zmesi substrátov

Sn

=

podiel suroviny n na energetickom obsahu

En

=

emisie v gCO2/MJ pre výrobný reťazec n uvedený v časti D tejto prílohy (*)

Formula

kde

| Pn | = | energetický zisk [MJ] na kilogram vlhkej suroviny n (**) |
| --- | --- | --- |
| Wn | = | váhový faktor substrátu n vymedzený ako: |

Pn

=

energetický zisk [MJ] na kilogram vlhkej suroviny n (**)

Wn

=

váhový faktor substrátu n vymedzený ako:

Formula

kde:

| In | = | ročný vstup substrátu n [tona čerstvej hmoty] do vyhnívacej nádrže |
| --- | --- | --- |
| AMn | = | priemerná ročná vlhkosť substrátu n [kg vody/kg čerstvej hmoty] |
| SMn | = | štandardná vlhkosť substrátu n (***). |

In

=

ročný vstup substrátu n [tona čerstvej hmoty] do vyhnívacej nádrže

AMn

=

priemerná ročná vlhkosť substrátu n [kg vody/kg čerstvej hmoty]

SMn

=

štandardná vlhkosť substrátu n (***).

| (*) | Ak sa maštaľný hnoj používa ako substrát, pridelí sa bonus vo výške 45 g CO2ekv/MJ hnoja (– 54 kg CO2ekv/t čerstvej hmoty) za zlepšené poľnohospodárske riadenie a nakladanie s hnojom. |
| --- | --- |

(*)

| (**) | Na výpočet typických a určených hodnôt sa použijú tieto hodnoty Pn: | P (kukurica): 4,16 [MJbioplynu/kg vlhkej kukurice s 65 % vlhkosťou] |
| --- | --- | --- |

(**)

P (kukurica): 4,16 [MJbioplynu/kg vlhkej kukurice s 65 % vlhkosťou]

| | P (hnoj): 0,50 [MJbioplynu/kg vlhkého hnoja s 90 % vlhkosťou] |
| --- | --- |

P (hnoj): 0,50 [MJbioplynu/kg vlhkého hnoja s 90 % vlhkosťou]

| | P (biologický odpad): 3,41 [MJbioplynu/kg vlhkého biologického odpadu so 76 % vlhkosťou] |
| --- | --- |

P (biologický odpad): 3,41 [MJbioplynu/kg vlhkého biologického odpadu so 76 % vlhkosťou]

| (***) | Použijú sa tieto hodnoty štandardnej vlhkosti substrátu SMn: | SM (kukurica): 0,65 [kg vody/kg čerstvej hmoty] |
| --- | --- | --- |

(***)

SM (kukurica): 0,65 [kg vody/kg čerstvej hmoty]

| | SM (hnoj): 0,90 [kg vody/kg čerstvej hmoty] |
| --- | --- |

SM (hnoj): 0,90 [kg vody/kg čerstvej hmoty]

| | SM (biologický odpad): 0,76 [kg vody/kg čerstvej hmoty] |
| --- | --- |

SM (biologický odpad): 0,76 [kg vody/kg čerstvej hmoty]

| c) | V zariadení na výrobu bioplynu sa v prípade spoločnej digescie substrátov n na výrobu elektriny alebo biometánu vypočítajú skutočné hodnoty emisií skleníkových plynov v prípade bioplynu a biometánu takto:





  kde







  E | = | celkové emisie z výroby bioplynu alebo biometánu pred konverziou energie; |
| --- | --- | --- | --- |
| Sn | = | podiel suroviny n, v podiele vstupu do vyhnívacej nádrže; |
| eec,n | = | emisie z ťažby alebo pestovania suroviny n; |
| etd,surovina,n | = | emisie z prepravy suroviny n do vyhnívacej nádrže; |
| el,n | = | anualizované emisie zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy, pre surovinu n; |
| esca | = | úspora emisií prostredníctvom zlepšeného poľnohospodárskeho riadenia suroviny n (*); |
| ep | = | emisie zo spracovania; |
| etd,produkt | = | emisie z dopravy a distribúcie bioplynu a/alebo biometánu; |
| eu | = | emisie z využívania daného paliva, čiže skleníkové plyny emitované v priebehu spaľovania; |
| eccs | = | úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2 a |
| eccr | = | úspory emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2. |

c)

V zariadení na výrobu bioplynu sa v prípade spoločnej digescie substrátov n na výrobu elektriny alebo biometánu vypočítajú skutočné hodnoty emisií skleníkových plynov v prípade bioplynu a biometánu takto:

Formula

kde

E

=

celkové emisie z výroby bioplynu alebo biometánu pred konverziou energie;

Sn

=

podiel suroviny n, v podiele vstupu do vyhnívacej nádrže;

eec,n

=

emisie z ťažby alebo pestovania suroviny n;

etd,surovina,n

=

emisie z prepravy suroviny n do vyhnívacej nádrže;

el,n

=

anualizované emisie zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy, pre surovinu n;

esca

=

úspora emisií prostredníctvom zlepšeného poľnohospodárskeho riadenia suroviny n (*);

ep

=

emisie zo spracovania;

etd,produkt

=

emisie z dopravy a distribúcie bioplynu a/alebo biometánu;

eu

=

emisie z využívania daného paliva, čiže skleníkové plyny emitované v priebehu spaľovania;

eccs

=

úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2 a

eccr

=

úspory emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2.

| (*) | Pri esca sa pridelí bonus vo výške 45 g CO2ekv/MJ hnoja za zlepšené poľnohospodárske riadenie a nakladanie s hnojom, ak sa maštaľný hnoj používa ako substrát na výrobu bioplynu a biometánu. |
| --- | --- |

(*)

| d) | Emisie skleníkových plynov z používania palív z biomasy pri výrobe elektriny, tepla alebo chladu vrátane konverzie energie na elektrinu a/alebo teplo alebo chlad sa vypočítajú takto:






  i) | V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba teplo: |
| --- | --- | --- |

d)

Emisie skleníkových plynov z používania palív z biomasy pri výrobe elektriny, tepla alebo chladu vrátane konverzie energie na elektrinu a/alebo teplo alebo chlad sa vypočítajú takto:

i)

V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba teplo:

Formula

| ii) | V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba elektrinu:





  kde







  ECh,el | = | celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity; |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | celkové emisie skleníkových plynov z paliva pred záverečnou konverziou; |
| ηel | = | elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným vstupom paliva na základe jeho energetického obsahu; |
| ηh | = | tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným vstupom paliva na základe jeho energetického obsahu. |

ii)

V prípade zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú iba elektrinu:

Formula

kde

ECh,el

=

celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity;

E

=

celkové emisie skleníkových plynov z paliva pred záverečnou konverziou;

ηel

=

elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným vstupom paliva na základe jeho energetického obsahu;

ηh

=

tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným vstupom paliva na základe jeho energetického obsahu.

| iii) | V prípade elektriny alebo mechanickej energie pochádzajúcej zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú využiteľné teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou: |
| --- | --- |

iii)

V prípade elektriny alebo mechanickej energie pochádzajúcej zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú využiteľné teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou:

Formula

| iv) | V prípade využiteľného tepla pochádzajúceho zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou:





  kde:







  ECh,el | = | celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity; |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | celkové emisie skleníkových plynov z paliva pred záverečnou konverziou; |
| ηel | = | elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným energetickým vstupom na základe jeho energetického obsahu; |
| ηh | = | tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným energetickým vstupom na základe jeho energetického obsahu; |
| Cel | = | podiel exergie na elektrine a/alebo mechanickej energii stanovený na 100 % (Cel = 1); |
| Ch | = | účinnosť Carnotovho cyklu (podiel exergie na využiteľnom teple). |

iv)

V prípade využiteľného tepla pochádzajúceho zo zariadení na výrobu energie, ktoré dodávajú teplo spoločne s elektrinou a/alebo mechanickou energiou:

Formula

kde:

ECh,el

=

celkové emisie skleníkových plynov z konečnej energetickej komodity;

E

=

celkové emisie skleníkových plynov z paliva pred záverečnou konverziou;

ηel

=

elektrická účinnosť definovaná ako ročná výroba elektriny vydelená ročným energetickým vstupom na základe jeho energetického obsahu;

ηh

=

tepelná účinnosť definovaná ako ročné využiteľné teplo vydelené ročným energetickým vstupom na základe jeho energetického obsahu;

Cel

=

podiel exergie na elektrine a/alebo mechanickej energii stanovený na 100 % (Cel = 1);

Ch

=

účinnosť Carnotovho cyklu (podiel exergie na využiteľnom teple).

Účinnosť Carnotovho cyklu, Ch, pre využiteľné teplo pri rozdielnych teplotách sa definuje ako:

Formula

kde:

| Th | = | teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste; |
| --- | --- | --- |
| T0 | = | teplota okolia, nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C). |

Th

=

teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste;

T0

=

teplota okolia, nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C).

Ak sa prebytočné teplo vyváža na vykurovanie budov pri teplote nižšej ako 150 °C (423,15 kelvina), môže byť Ch definovaná aj takto:

| Ch | = | účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546

Na účely uvedeného výpočtu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| i) | „kombinovaná výroba elektriny a tepla“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektriny a/alebo mechanickej energie v jednom procese; |
| --- | --- |

i)

„kombinovaná výroba elektriny a tepla“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektriny a/alebo mechanickej energie v jednom procese;

| ii) | „využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie alebo chladenie; |
| --- | --- |

ii)

„využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie alebo chladenie;

| iii) | „ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok. |
| --- | --- |

iii)

„ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok.

| 2. | Emisie skleníkových plynov z palív z biomasy sa vyjadria takto:






  a) | emisie skleníkových plynov z palív z biomasy E sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva z biomasy, g CO2ekv/MJ; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

emisie skleníkových plynov z palív z biomasy E sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva z biomasy, g CO2ekv/MJ;

| b) | emisie skleníkových plynov z tepla alebo elektriny, ktoré boli vyrobené z palív z biomasy, EC, sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva konečnej energetickej komodity (tepla alebo elektriny), g CO2ekv/MJ. |
| --- | --- |

b)

emisie skleníkových plynov z tepla alebo elektriny, ktoré boli vyrobené z palív z biomasy, EC, sa vyjadrujú ekvivalentom množstva gramov CO2 na MJ paliva konečnej energetickej komodity (tepla alebo elektriny), g CO2ekv/MJ.

Ak sa popri vykurovaní a chladení kombinovane vyrába aj elektrina, emisie sa rozdelia medzi teplo a elektrinu (podľa bodu 1 písm. d)) bez ohľadu na to, či sa teplo využíva na účely vykurovania alebo chladenia (7).

Ak sa emisie skleníkových plynov z ťažby alebo pestovania surovín eec vyjadrujú v jednotkách g CO2ekv na suchú tonu surovín, prevod ekvivalentu CO2 na MJ paliva, g CO2ekv/MJ na gramy sa vypočíta takto (8):

Formula

kde

Formula

Formula

Emisie na suchú tonu surovín sa vypočítajú takto:

Formula

| 3. | Úspory emisií skleníkových plynov z palív z biomasy sa vypočítajú takto:






  a) | úspory emisií skleníkových plynov z palív z biomasy, ktoré sa používajú ako palivá v doprave:
  ÚSPORY = (EF(t) – EB )/EF(t)

  kde







  EB | = | celkové emisie z palív z biomasy používaných ako palivá v doprave a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EF(t) | = | celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného v doprave |

3.

a)

úspory emisií skleníkových plynov z palív z biomasy, ktoré sa používajú ako palivá v doprave:

ÚSPORY = (EF(t) – EB )/EF(t)

kde

EB

=

celkové emisie z palív z biomasy používaných ako palivá v doprave a

EF(t)

=

celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného v doprave

| b) | úspory emisií skleníkových plynov z tepla a chladenia, pričom elektrina sa vyrába z palív z biomasy:
  ÚSPORY = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el),
  kde







  ECB(h&c,el) | = | celkové emisie z tepla alebo elektriny; |
| --- | --- | --- | --- |
| ECF(h&c,el) | = | celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného na využiteľné teplo alebo elektrinu. |

b)

úspory emisií skleníkových plynov z tepla a chladenia, pričom elektrina sa vyrába z palív z biomasy:

ÚSPORY = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el),

kde

ECB(h&c,el)

=

celkové emisie z tepla alebo elektriny;

ECF(h&c,el)

=

celkové emisie z porovnateľného fosílneho paliva používaného na využiteľné teplo alebo elektrinu.

| 4. | Na účely bodu 1 sú zohľadnené skleníkové plyny CO2, N2O a CH4. Na účely výpočtu ekvivalentu CO2 majú uvedené plyny túto hodnotu: | CO2: 1 |
| --- | --- | --- |

4.

CO2: 1

| | N2O: 298 |
| --- | --- |

N2O: 298

| | CH4: 25 |
| --- | --- |

CH4: 25

| 5. | Emisie z ťažby, zberu alebo pestovania surovín, eec, zahŕňajú emisie zo samotného procesu ťažby, zberu alebo pestovania; zo zberu, sušenia a skladovania surovín; z odpadov a úniku látok; ako aj z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri ťažbe alebo pestovaní. Zachytávanie CO2 pri pestovaní surovín sa nezahŕňa. Ako alternatívu skutočných hodnôt možno použiť odhadované množstvá emisií z pestovania poľnohospodárskej biomasy, ktoré je možné odvodiť na základe regionálnych priemerov emisií z pestovania zahrnutých do správ podľa článku 31 ods. 4 tejto smernice alebo z informácií o rozčlenených určených hodnotách pre emisie z pestovania zahrnutých v tejto prílohe. Ako alternatívu skutočných hodnôt je v prípade chýbajúcich príslušných informácií v uvedených správach povolené vypočítať priemerné hodnoty založené na miestnych poľnohospodárskych postupoch, ktoré vychádzajú napríklad z údajov o skupinách poľnohospodárskych podnikov.
  Ako alternatívu skutočných hodnôt možno použiť odhadované množstvá emisií z pestovania, zberu a ťažby lesnej biomasy, ktoré je možné odvodiť na základe priemerov emisií z pestovania, zberu a ťažby vypočítaných pre geografické oblasti na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

5.

Ako alternatívu skutočných hodnôt možno použiť odhadované množstvá emisií z pestovania, zberu a ťažby lesnej biomasy, ktoré je možné odvodiť na základe priemerov emisií z pestovania, zberu a ťažby vypočítaných pre geografické oblasti na vnútroštátnej úrovni.

| 6. | Úspory emisií na základe lepšieho riadenia poľnohospodárstva, esca, napríklad prechodu k minimálnemu alebo bezorbovému obrábaniu pôdy, pestovaniu lepších plodín alebo ich striedaniu, využívaniu krycích plodín vrátane nakladania so zvyškami plodín a používaniu organického pôdneho kondicionéra (napr. kompostu, digestátu fermentácie hnoja), sa na účely výpočtu uvedeného v bode 1 písm. a) zohľadnia iba vtedy, ak sa spoľahlivo a overiteľne preukáže, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Anualizované emisie vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy, el, sa vypočítava rovnomerným rozdelením celkových emisií za obdobie 20 rokov. Na výpočet uvedených emisií sa uplatňuje tento vzorec:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P– eB, (10)

  kde







  el | = | anualizované emisie skleníkových plynov vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy (merané ako množstvo ekvivalentu CO2 na jednotkovú energiu z palív z biomasy). „Orná pôda“ (11) a „pôda pre trvácne plodiny“ (12) sa považujú za jedno využitie pôdy; |
| --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | zásoby uhlíka na jednotku plochy súvisiace s referenčným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Za referenčné využívanie pôdy sa považuje využívanie pôdy v januári 2008 alebo využívanie pôdy 20 rokov pred tým, ako sa získali suroviny, podľa toho, ktoré využívanie sa realizovalo ako posledné; |
| CSA | = | zásoba uhlíka na jednotku plochy súvisiace so skutočným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Ak sa zásoby uhlíka zhromažďujú viac ako jeden rok, hodnotou CSA sú odhadované zásoby na jednotku plochy po 20 rokoch alebo po dozretí plodín, podľa toho, ktoré obdobie nastane skôr; |
| P | = | produktivita plodín (meraná ako palivo z biomasy alebo energia na jednotku plochy za rok), a |
| eB | = | bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ palív z biomasy, ak sa biomasa získava z obnovenej znehodnotenej pôdy za podmienok stanovených v bode 8. |

7.

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P– eB, (10)

kde

el

=

anualizované emisie skleníkových plynov vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy (merané ako množstvo ekvivalentu CO2 na jednotkovú energiu z palív z biomasy). „Orná pôda“ (11) a „pôda pre trvácne plodiny“ (12) sa považujú za jedno využitie pôdy;

CSR

=

zásoby uhlíka na jednotku plochy súvisiace s referenčným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Za referenčné využívanie pôdy sa považuje využívanie pôdy v januári 2008 alebo využívanie pôdy 20 rokov pred tým, ako sa získali suroviny, podľa toho, ktoré využívanie sa realizovalo ako posledné;

CSA

=

zásoba uhlíka na jednotku plochy súvisiace so skutočným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Ak sa zásoby uhlíka zhromažďujú viac ako jeden rok, hodnotou CSA sú odhadované zásoby na jednotku plochy po 20 rokoch alebo po dozretí plodín, podľa toho, ktoré obdobie nastane skôr;

P

=

produktivita plodín (meraná ako palivo z biomasy alebo energia na jednotku plochy za rok), a

eB

=

bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ palív z biomasy, ak sa biomasa získava z obnovenej znehodnotenej pôdy za podmienok stanovených v bode 8.

| 8. | Bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ sa udelí, ak sa preukáže, že daná pôda:






  a) | sa v januári 2008 nevyužívala na poľnohospodárske účely alebo akúkoľvek inú činnosť a |
| --- | --- | --- |

8.

a)

sa v januári 2008 nevyužívala na poľnohospodárske účely alebo akúkoľvek inú činnosť a

| b) | je veľmi znehodnotená pôda vrátane pôdy, ktorá sa v minulosti využívala na poľnohospodárske účely. |
| --- | --- |

b)

je veľmi znehodnotená pôda vrátane pôdy, ktorá sa v minulosti využívala na poľnohospodárske účely.

Bonus vo výške 29 g CO2ekv/MJ sa uplatňuje na obdobie 20 rokov od dátumu zmeny využívania pôdy na poľnohospodárske účely pod podmienkou, že sa v prípade pôdy uvedenej v písmene b) zaručí pravidelný nárast zásob uhlíka a výrazné zníženie erózie.

| 9. | „Veľmi znehodnotená pôda“ je pôda, ktorá je počas dlhého obdobia buď výrazne zasolená, alebo vykazuje mimoriadne nízky obsah organických látok a je veľmi zvetraná. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V súlade s bodom 10 časti C prílohy V k tejto smernici, rozhodnutie Komisie 2010/335/EÚ (13), ktoré stanovuje usmernenia pre výpočet zásob uhlíka v pôde v súlade s touto smernicou na základe usmernení IPCC z roku 2006 pre vnútroštátne súpisy skleníkových plynov – zväzok 4, a v súlade s nariadeniami (EÚ) č. 525/2013 a (EÚ) 2018/841 slúži ako základ pre výpočet zásob uhlíka v pôde. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emisie zo spracovania, ep, zahŕňajú emisie zo samotného spracovania; z odpadov a úniku látok; a z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri spracúvaní vrátane emisií CO2, ktoré zodpovedajú obsahu uhlíka vo fosílnych vstupoch, bez ohľadu na to, či sa v rámci procesu spaľujú.
  Pri započítaní spotreby elektriny nevyrobenej v zariadení na výrobu pevného alebo plynného paliva z biomasy sa intenzita emisií skleníkových plynov pri výrobe a distribúcii tejto elektriny považuje za rovnakú ako v prípade priemernej intenzity emisií pri výrobe a distribúcii elektriny v určenom regióne. Odchylne od tohto pravidla môžu výrobcovia používať priemernú hodnotu v prípade elektriny vyrobenej v jednotlivej elektrárni za predpokladu, že táto elektráreň nie je pripojená k elektrizačnej sústave.
  Emisie zo spracúvania zahŕňajú v relevantných prípadoch emisie zo sušenia medziproduktov a materiálov. |
| --- | --- |

11.

Pri započítaní spotreby elektriny nevyrobenej v zariadení na výrobu pevného alebo plynného paliva z biomasy sa intenzita emisií skleníkových plynov pri výrobe a distribúcii tejto elektriny považuje za rovnakú ako v prípade priemernej intenzity emisií pri výrobe a distribúcii elektriny v určenom regióne. Odchylne od tohto pravidla môžu výrobcovia používať priemernú hodnotu v prípade elektriny vyrobenej v jednotlivej elektrárni za predpokladu, že táto elektráreň nie je pripojená k elektrizačnej sústave.

Emisie zo spracúvania zahŕňajú v relevantných prípadoch emisie zo sušenia medziproduktov a materiálov.

| 12. | Emisie z dopravy a distribúcie, etd, zahŕňajú emisie z dopravy surovín a polotovarov a zo skladovania a distribúcie hotových materiálov. Tento bod sa nevzťahuje na emisie z dopravy a distribúcie, ktoré sa zohľadňujú podľa bodu 5. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisie CO2 z používaných palív, eu, sa v prípade palív z biomasy považujú za nulové. Emisie skleníkových plynov iných než CO2 (CH4 a N2O) z používaných palív sa zahrnú do faktora eu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Úspora emisií pri zachytávaní a geologickom ukladaní CO2, eccs, ktoré ešte neboli započítané pri ep, je obmedzená len na tie emisie, ktorým sa zabráni pri zachytávaní a ukladaní emitovaného CO2 v priamej súvislosti s ťažbou, prepravou, spracovaním a distribúciou palív z biomasy, ak sa ukladanie uskutočnilo v súlade so smernicou 2009/31/ES. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Úspora emisií pri zachytávaní a nahradzovaní CO2, eccr, priamo súvisí s výrobou paliva z biomasy, ku ktorej sú priradené, a je obmedzená len na tie emisie, ktorým sa zabráni pri zachytávaní CO2, ktorého uhlík pochádza z biomasy, a používa sa na nahrádzanie CO2 pochádzajúceho z fosílnych palív pri výrobe komerčných výrobkov a poskytovaní služieb. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Keď jednotka kombinovanej výroby – zaisťujúca teplo a/alebo elektrinu v procese výroby paliva z biomasy, v prípade ktorého sa vypočítavajú emisie – vyrobí prebytočnú elektrinu a/alebo prebytočné využiteľné teplo, emisie skleníkových plynov sa rozdelia medzi elektrinu a užitočné teplo úmerne teplote tepla (ktorá odráža užitočnosť (úžitok) tepla). Užitočná časť tepla sa zistí vynásobením jeho energetického obsahu účinnosťou Carnotovho cyklu Ch, ktorá sa vypočíta takto:





  kde







  Th | = | teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste; |
| --- | --- | --- | --- |
| T0 | = | teplota okolia nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C). |

16.

Formula

kde

Th

=

teplota meraná pri absolútnej teplote (v kelvinoch) využiteľného tepla na odbernom mieste;

T0

=

teplota okolia nastavená na 273,15 kelvinov (rovná sa 0 °C).

Ak sa prebytočné teplo vyváža na vykurovanie budov pri teplote nižšej ako 150 °C (423,15 kelvina), môže byť Ch definovaná aj takto:

| Ch | = | účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546 |
| --- | --- | --- |

Ch

=

účinnosť Carnotovho cyklu pre teplo pri teplote 150 °C (423,15 kelvina), ktorá je: 0,3546

Na účely uvedeného výpočtu sa použije skutočná účinnosť definovaná ako ročná mechanická energia, elektrina a teplo vyrobené v uvedenom poradí vydelené ročným energetickým vstupom.

Na účely uvedeného výpočtu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „kombinovaná výroba“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v jednom procese; |
| --- | --- |

a)

„kombinovaná výroba“ je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v jednom procese;

| b) | „využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie alebo chladenie; |
| --- | --- |

b)

„využiteľné teplo“ je teplo vyrobené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple na vykurovanie alebo chladenie;

| c) | „ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok. |
| --- | --- |

c)

„ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok.

| 17. | Keď je kombinovaným produktom výroby paliva z biomasy palivo, v prípade ktorého sa vypočítavajú emisie, a jeden alebo viacero iných produktov („vedľajšie produkty“), emisie skleníkových plynov sa delia medzi palivo alebo jeho medziprodukt a vedľajšie produkty úmerne k ich energetickému obsahu (stanovuje sa na základe nižšej výhrevnosti v prípade vedľajších produktov iných ako elektrina a teplo). Intenzita skleníkových plynov prebytočného užitočného tepla alebo prebytočnej elektriny sa zhoduje s intenzitou skleníkových plynov tepla alebo elektriny, ktorých dodávky sa použili na proces výroby paliva z biomasy, a určí sa na základe výpočtu intenzity skleníkových plynov všetkých vstupov a emisií vrátane emisií zo surovín a emisií CH4 a N2O, do a z jednotky kombinovanej výroby, kotla či iného zariadenia zaisťujúceho dodávky tepla alebo elektriny do procesu výroby paliva z biomasy. V prípade kombinovanej výroby elektriny a tepla sa výpočet uskutoční podľa bodu 16. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Na účely výpočtov uvedených v bode 17 sú emisie, ktoré sa majú deliť, súčtom eec + el + esca + podielu emisií ep, etd, eccs a eccr, ktoré vznikajú v procese až do fázy, keď sa vyrobí vedľajší produkt vrátane fázy výroby samotnej. Ak sa v skoršej fáze procesu v rámci životného cyklu pripísali akékoľvek emisie vedľajším produktom, podiel takýchto emisií, ktoré sa pripísali medziproduktu paliva v poslednej takejto fáze procesu, sa použije na tieto účely namiesto celkového množstva týchto emisií.
  V prípade bioplynu a biometánu sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bodu 7. Na odpady a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový.
  Odpady a zvyšky vrátane korún a vetiev stromov, slamy, pliev, kukuričných klasov a orechových škrupín, ako aj zvyšky zo spracovania vrátane nespracovaného glycerínu (glycerín, ktorý neprešiel rafináciou) sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracúvajú na medziprodukty.
  V prípade palív z biomasy vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria. |
| --- | --- |

18.

V prípade bioplynu a biometánu sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bodu 7. Na odpady a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový.

Odpady a zvyšky vrátane korún a vetiev stromov, slamy, pliev, kukuričných klasov a orechových škrupín, ako aj zvyšky zo spracovania vrátane nespracovaného glycerínu (glycerín, ktorý neprešiel rafináciou) sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracúvajú na medziprodukty.

V prípade palív z biomasy vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria.

| 19. | V prípade palív z biomasy používaných na výrobu elektriny predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(el) hodnotu 183 g CO2ekv/MJ elektriny alebo 212 g CO2ekv/MJ elektriny pre najvzdialenejšie regióny.
  V prípade palív z biomasy používaných na výrobu využiteľného tepla, ako aj na výrobu tepla a/alebo chladu, predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(h) hodnotu 80 g CO2ekv/MJ tepla.
  V prípade palív z biomasy používaných na výrobu využiteľného tepla, pri ktorej je možné preukázať priamu fyzickú náhradu uhlia, predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(h) hodnotu 124 g CO2ekv/MJ tepla.
  V prípade palív z biomasy, ktoré sa používajú ako palivá v doprave, predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva EF(t) hodnotu 94 g CO2ekv/MJ. |
| --- | --- |

19.

V prípade palív z biomasy používaných na výrobu využiteľného tepla, ako aj na výrobu tepla a/alebo chladu, predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(h) hodnotu 80 g CO2ekv/MJ tepla.

V prípade palív z biomasy používaných na výrobu využiteľného tepla, pri ktorej je možné preukázať priamu fyzickú náhradu uhlia, predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva ECF(h) hodnotu 124 g CO2ekv/MJ tepla.

V prípade palív z biomasy, ktoré sa používajú ako palivá v doprave, predstavujú na účely výpočtu uvedeného v bode 3 emisie z porovnateľného fosílneho paliva EF(t) hodnotu 94 g CO2ekv/MJ.

C.   ROZTRIEDENIE URČENÝCH HODNÔT PRE PALIVÁ Z BIOMASY

Drevené brikety alebo pelety

| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov
  (g CO2ekv/MJ) - určená hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| Pestovanie | Spracovanie | Doprava | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív | Pestovanie | Spracovanie | Doprava | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív |
| drevené triesky z lesných zvyškov | 1 až 500 km | 0,0 | 1,6 | 3,0 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 3,6 | 0,5 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 1,6 | 5,2 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 6,2 | 0,5 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 1,6 | 10,5 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 12,6 | 0,5 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 1,6 | 20,5 | 0,4 | 0,0 | 1,9 | 24,6 | 0,5 |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus) | 2 500 až 10 000 km | 4,4 | 0,0 | 11,0 | 0,4 | 4,4 | 0,0 | 13,2 | 0,5 |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením) | 1 až 500 km | 3,9 | 0,0 | 3,5 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 4,2 | 0,5 |
| 500 až 2 500 km | 3,9 | 0,0 | 5,6 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 6,8 | 0,5 |
| 2 500 až 10 000 km | 3,9 | 0,0 | 11,0 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 13,2 | 0,5 |
| nad 10 000 km | 3,9 | 0,0 | 21,0 | 0,4 | 3,9 | 0,0 | 25,2 | 0,5 |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia) | 1 až 500 km | 2,2 | 0,0 | 3,5 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 4,2 | 0,5 |
| 500 až 2 500 km | 2,2 | 0,0 | 5,6 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 6,8 | 0,5 |
| 2 500 až 10 000 km | 2,2 | 0,0 | 11,0 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 13,2 | 0,5 |
| nad 10 000 km | 2,2 | 0,0 | 21,0 | 0,4 | 2,2 | 0,0 | 25,2 | 0,5 |
| drevené triesky z kmeňového dreva | 1 až 500 km | 1,1 | 0,3 | 3,0 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 3,6 | 0,5 |
| 500 až 2 500 km | 1,1 | 0,3 | 5,2 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 6,2 | 0,5 |
| 2 500 až 10 000 km | 1,1 | 0,3 | 10,5 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 12,6 | 0,5 |
| nad 10 000 km | 1,1 | 0,3 | 20,5 | 0,4 | 1,1 | 0,4 | 24,6 | 0,5 |
| drevené triesky zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu | 1 až 500 km | 0,0 | 0,3 | 3,0 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 3,6 | 0,5 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 0,3 | 5,2 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 6,2 | 0,5 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 0,3 | 10,5 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 12,6 | 0,5 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 0,3 | 20,5 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 24,6 | 0,5 |

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov

(g CO2ekv/MJ) - určená hodnota

Pestovanie

Spracovanie

Doprava

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

Pestovanie

Spracovanie

Doprava

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

drevené triesky z lesných zvyškov

1 až 500 km

0,0

1,6

3,0

0,4

0,0

1,9

3,6

0,5

500 až 2 500 km

0,0

1,6

5,2

0,4

0,0

1,9

6,2

0,5

2 500 až 10 000 km

0,0

1,6

10,5

0,4

0,0

1,9

12,6

0,5

nad 10 000 km

0,0

1,6

20,5

0,4

0,0

1,9

24,6

0,5

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus)

2 500 až 10 000 km

4,4

0,0

11,0

0,4

4,4

0,0

13,2

0,5

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením)

1 až 500 km

3,9

0,0

3,5

0,4

3,9

0,0

4,2

0,5

500 až 2 500 km

3,9

0,0

5,6

0,4

3,9

0,0

6,8

0,5

2 500 až 10 000 km

3,9

0,0

11,0

0,4

3,9

0,0

13,2

0,5

nad 10 000 km

3,9

0,0

21,0

0,4

3,9

0,0

25,2

0,5

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia)

1 až 500 km

2,2

0,0

3,5

0,4

2,2

0,0

4,2

0,5

500 až 2 500 km

2,2

0,0

5,6

0,4

2,2

0,0

6,8

0,5

2 500 až 10 000 km

2,2

0,0

11,0

0,4

2,2

0,0

13,2

0,5

nad 10 000 km

2,2

0,0

21,0

0,4

2,2

0,0

25,2

0,5

drevené triesky z kmeňového dreva

1 až 500 km

1,1

0,3

3,0

0,4

1,1

0,4

3,6

0,5

500 až 2 500 km

1,1

0,3

5,2

0,4

1,1

0,4

6,2

0,5

2 500 až 10 000 km

1,1

0,3

10,5

0,4

1,1

0,4

12,6

0,5

nad 10 000 km

1,1

0,3

20,5

0,4

1,1

0,4

24,6

0,5

drevené triesky zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu

1 až 500 km

0,0

0,3

3,0

0,4

0,0

0,4

3,6

0,5

500 až 2 500 km

0,0

0,3

5,2

0,4

0,0

0,4

6,2

0,5

2 500 až 10 000 km

0,0

0,3

10,5

0,4

0,0

0,4

12,6

0,5

nad 10 000 km

0,0

0,3

20,5

0,4

0,0

0,4

24,6

0,5

Drevené brikety alebo pelety

| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov - určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Pestovanie | Spracovanie | Doprava a distribúcia | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív | Pestovanie | Spracovanie | Doprava a distribúcia | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 1) | 1 až 500 km | 0,0 | 25,8 | 2,9 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 3,5 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 25,8 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 25,8 | 4,3 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 5,2 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 25,8 | 7,9 | 0,3 | 0,0 | 30,9 | 9,5 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 2a) | 1 až 500 km | 0,0 | 12,5 | 3,0 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 12,5 | 2,9 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 12,5 | 4,4 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 12,5 | 8,1 | 0,3 | 0,0 | 15,0 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 3a) | 1 až 500 km | 0,0 | 2,4 | 3,0 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 3,6. | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 2,4 | 2,9 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 2,4 | 4,4 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 2,4 | 8,2 | 0,3 | 0,0 | 2,8 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (eukalyptus – situácia 1) | 2 500 až 10 000 km | 3,9 | 24,5 | 4,3 | 0,3 | 3,9 | 29,4 | 5,2 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (eukalyptus – situácia 2a) | 2 500 až 10 000 km | 5,0 | 10,6 | 4,4 | 0,3 | 5,0 | 12,7 | 5,3 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (eukalyptus – situácia 3a) | 2 500 až 10 000 km | 5,3 | 0,3 | 4,4 | 0,3 | 5,3 | 0,4 | 5,3 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (topoľ, s hnojením – situácia 1) | 1 až 500 km | 3,4 | 24,5 | 2,9 | 0,3 | 3,4 | 29,4 | 3,5 | 0,3 |
| 500 až 10 000 km | 3,4 | 24,5 | 4,3 | 0,3 | 3,4 | 29,4 | 5,2 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 3,4 | 24,5 | 7,9 | 0,3 | 3,4 | 29,4 | 9,5 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (topoľ, s hnojením – situácia 2a) | 1 až 500 km | 4,4 | 10,6 | 3,0 | 0,3 | 4,4 | 12,7 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 10 000 km | 4,4 | 10,6 | 4,4 | 0,3 | 4,4 | 12,7 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 4,4 | 10,6 | 8,1 | 0,3 | 4,4 | 12,7 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (topoľ, s hnojením – situácia 3a) | 1 až 500 km | 4,6 | 0,3 | 3,0 | 0,3 | 4,6 | 0,4 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 10 000 km | 4,6 | 0,3 | 4,4 | 0,3 | 4,6 | 0,4 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 4,6 | 0,3 | 8,2 | 0,3 | 4,6 | 0,4 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (topoľ, bez hnojenia – situácia 1) | 1 až 500 km | 2,0 | 24,5 | 2,9 | 0,3 | 2,0 | 29,4 | 3,5 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 2,0 | 24,5 | 4,3 | 0,3 | 2,0 | 29,4 | 5,2 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 2,0 | 24,5 | 7,9 | 0,3 | 2,0 | 29,4 | 9,5 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (topoľ, bez hnojenia – situácia 2a) | 1 až 500 km | 2,5 | 10,6 | 3,0 | 0,3 | 2,5 | 12,7 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 10 000 km | 2,5 | 10,6 | 4,4 | 0,3 | 2,5 | 12,7 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 2,5 | 10,6 | 8,1 | 0,3 | 2,5 | 12,7 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín
  (topoľ, bez hnojenia – situácia 3a) | 1 až 500 km | 2,6 | 0,3 | 3,0 | 0,3 | 2,6 | 0,4 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 10 000 km | 2,6 | 0,3 | 4,4 | 0,3 | 2,6 | 0,4 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 2,6 | 0,3 | 8,2 | 0,3 | 2,6 | 0,4 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 1) | 1 až 500 km | 1,1 | 24,8 | 2,9 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 3,5 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 1,1 | 24,8 | 2,8 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 1,1 | 24,8 | 4,3 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 5,2 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 1,1 | 24,8 | 7,9 | 0,3 | 1,1 | 29,8 | 9,5 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 2a) | 1 až 500 km | 1,4 | 11,0 | 3,0 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 1,4 | 11,0 | 2,9 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 1,4 | 11,0 | 4,4 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 1,4 | 11,0 | 8,1 | 0,3 | 1,4 | 13,2 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 3a) | 1 až 500 km | 1,4 | 0,8 | 3,0 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 1,4 | 0,8 | 2,9 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 3,5 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 1,4 | 0,8 | 4,4 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 5,3 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 1,4 | 0,8 | 8,2 | 0,3 | 1,4 | 0,9 | 9,8 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 1) | 1 až 500 km | 0,0 | 14,3 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 3,3 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 14,3 | 2,7 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 3,2 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 14,3 | 4,2 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 5,0 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 14,3 | 7,7 | 0,3 | 0,0 | 17,2 | 9,2 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 2a) | 1 až 500 km | 0,0 | 6,0 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 3,4 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 6,0 | 2,7 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 6,0 | 4,2 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 5,1 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 6,0 | 7,8 | 0,3 | 0,0 | 7,2 | 9,3 | 0,3 |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 3a) | 1 až 500 km | 0,0 | 0,2 | 2,8 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 3,4 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 0,2 | 2,7 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 3,3 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 0,2 | 4,2 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 5,1 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 0,2 | 7,8 | 0,3 | 0,0 | 0,3 | 9,3 | 0,3 |

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov - určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Pestovanie

Spracovanie

Doprava a distribúcia

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

Pestovanie

Spracovanie

Doprava a distribúcia

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 1)

1 až 500 km

0,0

25,8

2,9

0,3

0,0

30,9

3,5

0,3

500 až 2 500 km

0,0

25,8

2,8

0,3

0,0

30,9

3,3

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

25,8

4,3

0,3

0,0

30,9

5,2

0,3

nad 10 000 km

0,0

25,8

7,9

0,3

0,0

30,9

9,5

0,3

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 2a)

1 až 500 km

0,0

12,5

3,0

0,3

0,0

15,0

3,6

0,3

500 až 2 500 km

0,0

12,5

2,9

0,3

0,0

15,0

3,5

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

12,5

4,4

0,3

0,0

15,0

5,3

0,3

nad 10 000 km

0,0

12,5

8,1

0,3

0,0

15,0

9,8

0,3

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 3a)

1 až 500 km

0,0

2,4

3,0

0,3

0,0

2,8

3,6.

0,3

500 až 2 500 km

0,0

2,4

2,9

0,3

0,0

2,8

3,5

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

2,4

4,4

0,3

0,0

2,8

5,3

0,3

nad 10 000 km

0,0

2,4

8,2

0,3

0,0

2,8

9,8

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(eukalyptus – situácia 1)

2 500 až 10 000 km

3,9

24,5

4,3

0,3

3,9

29,4

5,2

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(eukalyptus – situácia 2a)

2 500 až 10 000 km

5,0

10,6

4,4

0,3

5,0

12,7

5,3

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(eukalyptus – situácia 3a)

2 500 až 10 000 km

5,3

0,3

4,4

0,3

5,3

0,4

5,3

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(topoľ, s hnojením – situácia 1)

1 až 500 km

3,4

24,5

2,9

0,3

3,4

29,4

3,5

0,3

500 až 10 000 km

3,4

24,5

4,3

0,3

3,4

29,4

5,2

0,3

nad 10 000 km

3,4

24,5

7,9

0,3

3,4

29,4

9,5

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(topoľ, s hnojením – situácia 2a)

1 až 500 km

4,4

10,6

3,0

0,3

4,4

12,7

3,6

0,3

500 až 10 000 km

4,4

10,6

4,4

0,3

4,4

12,7

5,3

0,3

nad 10 000 km

4,4

10,6

8,1

0,3

4,4

12,7

9,8

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(topoľ, s hnojením – situácia 3a)

1 až 500 km

4,6

0,3

3,0

0,3

4,6

0,4

3,6

0,3

500 až 10 000 km

4,6

0,3

4,4

0,3

4,6

0,4

5,3

0,3

nad 10 000 km

4,6

0,3

8,2

0,3

4,6

0,4

9,8

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(topoľ, bez hnojenia – situácia 1)

1 až 500 km

2,0

24,5

2,9

0,3

2,0

29,4

3,5

0,3

500 až 2 500 km

2,0

24,5

4,3

0,3

2,0

29,4

5,2

0,3

2 500 až 10 000 km

2,0

24,5

7,9

0,3

2,0

29,4

9,5

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(topoľ, bez hnojenia – situácia 2a)

1 až 500 km

2,5

10,6

3,0

0,3

2,5

12,7

3,6

0,3

500 až 10 000 km

2,5

10,6

4,4

0,3

2,5

12,7

5,3

0,3

nad 10 000 km

2,5

10,6

8,1

0,3

2,5

12,7

9,8

0,3

drevené brikety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín

(topoľ, bez hnojenia – situácia 3a)

1 až 500 km

2,6

0,3

3,0

0,3

2,6

0,4

3,6

0,3

500 až 10 000 km

2,6

0,3

4,4

0,3

2,6

0,4

5,3

0,3

nad 10 000 km

2,6

0,3

8,2

0,3

2,6

0,4

9,8

0,3

drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 1)

1 až 500 km

1,1

24,8

2,9

0,3

1,1

29,8

3,5

0,3

500 až 2 500 km

1,1

24,8

2,8

0,3

1,1

29,8

3,3

0,3

2 500 až 10 000 km

1,1

24,8

4,3

0,3

1,1

29,8

5,2

0,3

nad 10 000 km

1,1

24,8

7,9

0,3

1,1

29,8

9,5

0,3

drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 2a)

1 až 500 km

1,4

11,0

3,0

0,3

1,4

13,2

3,6

0,3

500 až 2 500 km

1,4

11,0

2,9

0,3

1,4

13,2

3,5

0,3

2 500 až 10 000 km

1,4

11,0

4,4

0,3

1,4

13,2

5,3

0,3

nad 10 000 km

1,4

11,0

8,1

0,3

1,4

13,2

9,8

0,3

drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 3a)

1 až 500 km

1,4

0,8

3,0

0,3

1,4

0,9

3,6

0,3

500 až 2 500 km

1,4

0,8

2,9

0,3

1,4

0,9

3,5

0,3

2 500 až 10 000 km

1,4

0,8

4,4

0,3

1,4

0,9

5,3

0,3

nad 10 000 km

1,4

0,8

8,2

0,3

1,4

0,9

9,8

0,3

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 1)

1 až 500 km

0,0

14,3

2,8

0,3

0,0

17,2

3,3

0,3

500 až 2 500 km

0,0

14,3

2,7

0,3

0,0

17,2

3,2

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

14,3

4,2

0,3

0,0

17,2

5,0

0,3

nad 10 000 km

0,0

14,3

7,7

0,3

0,0

17,2

9,2

0,3

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 2a)

1 až 500 km

0,0

6,0

2,8

0,3

0,0

7,2

3,4

0,3

500 až 2 500 km

0,0

6,0

2,7

0,3

0,0

7,2

3,3

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

6,0

4,2

0,3

0,0

7,2

5,1

0,3

nad 10 000 km

0,0

6,0

7,8

0,3

0,0

7,2

9,3

0,3

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 3a)

1 až 500 km

0,0

0,2

2,8

0,3

0,0

0,3

3,4

0,3

500 až 2 500 km

0,0

0,2

2,7

0,3

0,0

0,3

3,3

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

0,2

4,2

0,3

0,0

0,3

5,1

0,3

nad 10 000 km

0,0

0,2

7,8

0,3

0,0

0,3

9,3

0,3

Poľnohospodárske reťazce výroby

| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov - určená hodnota (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Pestovanie | Spracovanie | Doprava a distribúcia | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív | Pestovanie | Spracovanie | Doprava a distribúcia | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív |
| poľnohospodárske zvyšky s hustotou < 0,2 t/m3 | 1 až 500 km | 0,0 | 0,9 | 2,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 3,1 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 0,9 | 6,5 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 7,8 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 0,9 | 14,2 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 17,0 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 0,9 | 28,3 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 34,0 | 0,3 |
| poľnohospodárske zvyšky s hustotou > 0,2 t/m3 | 1 až 500 km | 0,0 | 0,9 | 2,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 3,1 | 0,3 |
| 500 až 2 500 km | 0,0 | 0,9 | 3,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 4,4 | 0,3 |
| 2 500 až 10 000 km | 0,0 | 0,9 | 7,1 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 8,5 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 0,9 | 13,6 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 16,3 | 0,3 |
| slamové pelety | 1 až 500 km | 0,0 | 5,0 | 3,0 | 0,2 | 0,0 | 6,0 | 3,6 | 0,3 |
| 500 až 10 000 km | 0,0 | 5,0 | 4,6 | 0,2 | 0,0 | 6,0 | 5,5 | 0,3 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 5,0 | 8,3 | 0,2 | 0,0 | 6,0 | 10,0 | 0,3 |
| brikety z bagasy | 500 až 10 000 km | 0,0 | 0,3 | 4,3 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 5,2 | 0,5 |
| nad 10 000 km | 0,0 | 0,3 | 8,0 | 0,4 | 0,0 | 0,4 | 9,5 | 0,5 |
| palmojadrový extrahovaný šrot | nad 10 000 km | 21,6 | 21,1 | 11,2 | 0,2 | 21,6 | 25,4 | 13,5 | 0,3 |
| palmojadrový extrahovaný šrot (žiadne emisie CH4 z továrne na spracovanie oleja) | nad 10 000 km | 21,6 | 3,5 | 11,2 | 0,2 | 21,6 | 4,2 | 13,5 | 0,3 |

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota (g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov - určená hodnota (g CO2ekv/MJ)

Pestovanie

Spracovanie

Doprava a distribúcia

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

Pestovanie

Spracovanie

Doprava a distribúcia

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

poľnohospodárske zvyšky s hustotou < 0,2 t/m3

1 až 500 km

0,0

0,9

2,6

0,2

0,0

1,1

3,1

0,3

500 až 2 500 km

0,0

0,9

6,5

0,2

0,0

1,1

7,8

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

0,9

14,2

0,2

0,0

1,1

17,0

0,3

nad 10 000 km

0,0

0,9

28,3

0,2

0,0

1,1

34,0

0,3

poľnohospodárske zvyšky s hustotou > 0,2 t/m3

1 až 500 km

0,0

0,9

2,6

0,2

0,0

1,1

3,1

0,3

500 až 2 500 km

0,0

0,9

3,6

0,2

0,0

1,1

4,4

0,3

2 500 až 10 000 km

0,0

0,9

7,1

0,2

0,0

1,1

8,5

0,3

nad 10 000 km

0,0

0,9

13,6

0,2

0,0

1,1

16,3

0,3

slamové pelety

1 až 500 km

0,0

5,0

3,0

0,2

0,0

6,0

3,6

0,3

500 až 10 000 km

0,0

5,0

4,6

0,2

0,0

6,0

5,5

0,3

nad 10 000 km

0,0

5,0

8,3

0,2

0,0

6,0

10,0

0,3

brikety z bagasy

500 až 10 000 km

0,0

0,3

4,3

0,4

0,0

0,4

5,2

0,5

nad 10 000 km

0,0

0,3

8,0

0,4

0,0

0,4

9,5

0,5

palmojadrový extrahovaný šrot

nad 10 000 km

21,6

21,1

11,2

0,2

21,6

25,4

13,5

0,3

palmojadrový extrahovaný šrot (žiadne emisie CH4 z továrne na spracovanie oleja)

nad 10 000 km

21,6

3,5

11,2

0,2

21,6

4,2

13,5

0,3

Roztriedenie určených hodnôt pre bioplyn na výrobu elektriny

| Systém výroby paliva z biomasy | Technológia | TYPICKÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ] | URČENÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ] |
| --- | --- | --- | --- |
| Pestovanie | Spracovanie | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív | Doprava | Kredity na hnoj | Pestovanie | Spracovanie | Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív | Doprava | Kredity na hnoj |
| vlhký hnoj (14) | situácia 1 | otvorený digestát | 0,0 | 69,6 | 8,9 | 0,8 | – 107,3 | 0,0 | 97,4 | 12,5 | 0,8 | – 107,3 |
| uzavretý digestát | 0,0 | 0,0 | 8,9 | 0,8 | – 97,6 | 0,0 | 0,0 | 12,5 | 0,8 | – 97,6 |
| situácia 2 | otvorený digestát | 0,0 | 74,1 | 8,9 | 0,8 | – 107,3 | 0,0 | 103,7 | 12,5 | 0,8 | – 107,3 |
| uzavretý digestát | 0,0 | 4,2 | 8,9 | 0,8 | – 97,6 | 0,0 | 5,9 | 12,5 | 0,8 | – 97,6 |
| situácia 3 | otvorený digestát | 0,0 | 83,2 | 8,9 | 0,9 | – 120,7 | 0,0 | 116,4 | 12,5 | 0,9 | – 120,7 |
| uzavretý digestát | 0,0 | 4,6 | 8,9 | 0,8 | – 108,5 | 0,0 | 6,4 | 12,5 | 0,8 | – 108,5 |
| celá rastlina kukurice (15) | situácia 1 | otvorený digestát | 15,6 | 13,5 | 8,9 | 0,0 (16) | — | 15,6 | 18,9 | 12,5 | 0,0 | — |
| uzavretý digestát | 15,2 | 0,0 | 8,9 | 0,0 | — | 15,2 | 0,0 | 12,5 | 0,0 | — |
| situácia 2 | otvorený digestát | 15,6 | 18,8 | 8,9 | 0,0 | — | 15,6 | 26,3 | 12,5 | 0,0 | — |
| uzavretý digestát | 15,2 | 5,2 | 8,9 | 0,0 | — | 15,2 | 7,2 | 12,5 | 0,0 | — |
| situácia 3 | otvorený digestát | 17,5 | 21,0 | 8,9 | 0,0 | — | 17,5 | 29,3 | 12,5 | 0,0 | — |
| uzavretý digestát | 17,1 | 5,7 | 8,9 | 0,0 | — | 17,1 | 7,9 | 12,5 | 0,0 | — |
| biologický odpad | situácia 1 | otvorený digestát | 0,0 | 21,8 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 30,6 | 12,5 | 0,5 | — |
| uzavretý digestát | 0,0 | 0,0 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 0,0 | 12,5 | 0,5 | — |
| situácia 2 | otvorený digestát | 0,0 | 27,9 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 39,0 | 12,5 | 0,5 | — |
| uzavretý digestát | 0,0 | 5,9 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 8,3 | 12,5 | 0,5 | — |
| situácia 3 | otvorený digestát | 0,0 | 31,2 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 43,7 | 12,5 | 0,5 | — |
| uzavretý digestát | 0,0 | 6,5 | 8,9 | 0,5 | — | 0,0 | 9,1 | 12,5 | 0,5 | — |

Systém výroby paliva z biomasy

Technológia

TYPICKÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ]

URČENÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ]

Pestovanie

Spracovanie

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

Doprava

Kredity na hnoj

Pestovanie

Spracovanie

Iné emisie než emisie CO2 z používaných palív

Doprava

Kredity na hnoj

vlhký hnoj (14)

situácia 1

otvorený digestát

0,0

69,6

8,9

0,8

– 107,3

0,0

97,4

12,5

0,8

– 107,3

uzavretý digestát

0,0

0,0

8,9

0,8

– 97,6

0,0

0,0

12,5

0,8

– 97,6

situácia 2

otvorený digestát

0,0

74,1

8,9

0,8

– 107,3

0,0

103,7

12,5

0,8

– 107,3

uzavretý digestát

0,0

4,2

8,9

0,8

– 97,6

0,0

5,9

12,5

0,8

– 97,6

situácia 3

otvorený digestát

0,0

83,2

8,9

0,9

– 120,7

0,0

116,4

12,5

0,9

– 120,7

uzavretý digestát

0,0

4,6

8,9

0,8

– 108,5

0,0

6,4

12,5

0,8

– 108,5

celá rastlina kukurice (15)

situácia 1

otvorený digestát

15,6

13,5

8,9

0,0 (16)

—

15,6

18,9

12,5

0,0

—

uzavretý digestát

15,2

0,0

8,9

0,0

—

15,2

0,0

12,5

0,0

—

situácia 2

otvorený digestát

15,6

18,8

8,9

0,0

—

15,6

26,3

12,5

0,0

—

uzavretý digestát

15,2

5,2

8,9

0,0

—

15,2

7,2

12,5

0,0

—

situácia 3

otvorený digestát

17,5

21,0

8,9

0,0

—

17,5

29,3

12,5

0,0

—

uzavretý digestát

17,1

5,7

8,9

0,0

—

17,1

7,9

12,5

0,0

—

biologický odpad

situácia 1

otvorený digestát

0,0

21,8

8,9

0,5

—

0,0

30,6

12,5

0,5

—

uzavretý digestát

0,0

0,0

8,9

0,5

—

0,0

0,0

12,5

0,5

—

situácia 2

otvorený digestát

0,0

27,9

8,9

0,5

—

0,0

39,0

12,5

0,5

—

uzavretý digestát

0,0

5,9

8,9

0,5

—

0,0

8,3

12,5

0,5

—

situácia 3

otvorený digestát

0,0

31,2

8,9

0,5

—

0,0

43,7

12,5

0,5

—

uzavretý digestát

0,0

6,5

8,9

0,5

—

0,0

9,1

12,5

0,5

—

Roztriedenie určených hodnôt pre biometán

| Systém výroby biometánu | Technologická možnosť | TYPICKÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ] | URČENÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ] |
| --- | --- | --- | --- |
| Pestovanie | Spracovanie | Úprava | Doprava | Kompresia na čerpacej stanici | Kredity na hnoj | Pestovanie | Spracovanie | Úprava | Doprava | Kompresia na čerpacej stanici | Kredity na hnoj |
| vlhký hnoj | otvorený digestát | bez spaľovania odpadových plynov | 0,0 | 84,2 | 19,5 | 1,0 | 3,3 | – 124,4 | 0,0 | 117,9 | 27,3 | 1,0 | 4,6 | – 124,4 |
| so spaľovaním odpadových plynov | 0,0 | 84,2 | 4,5 | 1,0 | 3,3 | – 124,4 | 0,0 | 117,9 | 6,3 | 1,0 | 4,6 | – 124,4 |
| uzavretý digestát | bez spaľovania odpadových plynov | 0,0 | 3,2 | 19,5 | 0,9 | 3,3 | – 111,9 | 0,0 | 4,4 | 27,3 | 0,9 | 4,6 | – 111,9 |
| so spaľovaním odpadových plynov | 0,0 | 3,2 | 4,5 | 0,9 | 3,3 | – 111,9 | 0,0 | 4,4 | 6,3 | 0,9 | 4,6 | – 111,9 |
| celá rastlina kukurice | otvorený digestát | bez spaľovania odpadových plynov | 18,1 | 20,1 | 19,5 | 0,0 | 3,3 | — | 18,1 | 28,1 | 27,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| so spaľovaním odpadových plynov | 18,1 | 20,1 | 4,5 | 0,0 | 3,3 | — | 18,1 | 28,1 | 6,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| uzavretý digestát | bez spaľovania odpadových plynov | 17,6 | 4,3 | 19,5 | 0,0 | 3,3 | — | 17,6 | 6,0 | 27,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| so spaľovaním odpadových plynov | 17,6 | 4,3 | 4,5 | 0,0 | 3,3 | — | 17,6 | 6,0 | 6,3 | 0,0 | 4,6 | — |
| biologický odpad | otvorený digestát | bez spaľovania odpadových plynov | 0,0 | 30,6 | 19,5 | 0,6 | 3,3 | — | 0,0 | 42,8 | 27,3 | 0,6 | 4,6 | — |
| so spaľovaním odpadových plynov | 0,0 | 30,6 | 4,5 | 0,6 | 3,3 | — | 0,0 | 42,8 | 6,3 | 0,6 | 4,6 | — |
| uzavretý digestát | bez spaľovania odpadových plynov | 0,0 | 5,1 | 19,5 | 0,5 | 3,3 | — | 0,0 | 7,2 | 27,3 | 0,5 | 4,6 | — |
| so spaľovaním odpadových plynov | 0,0 | 5,1 | 4,5 | 0,5 | 3,3 | — | 0,0 | 7,2 | 6,3 | 0,5 | 4,6 | — |

Systém výroby biometánu

Technologická možnosť

TYPICKÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ]

URČENÁ HODNOTA [g CO2ekv/MJ]

Pestovanie

Spracovanie

Úprava

Doprava

Kompresia na čerpacej stanici

Kredity na hnoj

Pestovanie

Spracovanie

Úprava

Doprava

Kompresia na čerpacej stanici

Kredity na hnoj

vlhký hnoj

otvorený digestát

bez spaľovania odpadových plynov

0,0

84,2

19,5

1,0

3,3

– 124,4

0,0

117,9

27,3

1,0

4,6

– 124,4

so spaľovaním odpadových plynov

0,0

84,2

4,5

1,0

3,3

– 124,4

0,0

117,9

6,3

1,0

4,6

– 124,4

uzavretý digestát

bez spaľovania odpadových plynov

0,0

3,2

19,5

0,9

3,3

– 111,9

0,0

4,4

27,3

0,9

4,6

– 111,9

so spaľovaním odpadových plynov

0,0

3,2

4,5

0,9

3,3

– 111,9

0,0

4,4

6,3

0,9

4,6

– 111,9

celá rastlina kukurice

otvorený digestát

bez spaľovania odpadových plynov

18,1

20,1

19,5

0,0

3,3

—

18,1

28,1

27,3

0,0

4,6

—

so spaľovaním odpadových plynov

18,1

20,1

4,5

0,0

3,3

—

18,1

28,1

6,3

0,0

4,6

—

uzavretý digestát

bez spaľovania odpadových plynov

17,6

4,3

19,5

0,0

3,3

—

17,6

6,0

27,3

0,0

4,6

—

so spaľovaním odpadových plynov

17,6

4,3

4,5

0,0

3,3

—

17,6

6,0

6,3

0,0

4,6

—

biologický odpad

otvorený digestát

bez spaľovania odpadových plynov

0,0

30,6

19,5

0,6

3,3

—

0,0

42,8

27,3

0,6

4,6

—

so spaľovaním odpadových plynov

0,0

30,6

4,5

0,6

3,3

—

0,0

42,8

6,3

0,6

4,6

—

uzavretý digestát

bez spaľovania odpadových plynov

0,0

5,1

19,5

0,5

3,3

—

0,0

7,2

27,3

0,5

4,6

—

so spaľovaním odpadových plynov

0,0

5,1

4,5

0,5

3,3

—

0,0

7,2

6,3

0,5

4,6

—

D.   CELKOVÉ TYPICKÉ A URČENÉ HODNOTY PRE REŤAZCE VÝROBY PALÍV Z BIOMASY

| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov - určená hodnota (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| drevené triesky z lesných zvyškov | 1 až 500 km | 5 | 6 |
| 500 až 2 500 km | 7 | 9 |
| 2 500 až 10 000 km | 12 | 15 |
| nad 10 000 km | 22 | 27 |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus) | 2 500 až 10 000 km | 16 | 18 |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením) | 1 až 500 km | 8 | 9 |
| 500 až 2 500 km | 10 | 11 |
| 2 500 až 10 000 km | 15 | 18 |
| nad 10 000 km | 25 | 30 |
| drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia) | 1 až 500 km | 6 | 7 |
| 500 až 2 500 km | 8 | 10 |
| 2 500 až 10 000 km | 14 | 16 |
| nad 10 000 km | 24 | 28 |
| drevené triesky z kmeňového dreva | 1 až 500 km | 5 | 6 |
| 500 až 2 500 km | 7 | 8 |
| 2 500 až 10 000 km | 12 | 15 |
| nad 10 000 km | 22 | 27 |
| drevené triesky z priemyselných zvyškov | 1 až 500 km | 4 | 5 |
| 500 až 2 500 km | 6 | 7 |
| 2 500 až 10 000 km | 11 | 13 |
| nad 10 000 km | 21 | 25 |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 1) | 1 až 500 km | 29 | 35 |
| 500 až 2 500 km | 29 | 35 |
| 2 500 až 10 000 km | 30 | 36 |
| nad 10 000 km | 34 | 41 |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 2a) | 1 až 500 km | 16 | 19 |
| 500 až 2 500 km | 16 | 19 |
| 2 500 až 10 000 km | 17 | 21 |
| nad 10 000 km | 21 | 25 |
| drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 3a) | 1 až 500 km | 6 | 7 |
| 500 až 2 500 km | 6 | 7 |
| 2 500 až 10 000 km | 7 | 8 |
| nad 10 000 km | 11 | 13 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus – situácia 1) | 2 500 až 10 000 km | 33 | 39 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus – situácia 2a) | 2 500 až 10 000 km | 20 | 23 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus – situácia 3a) | 2 500 až 10 000 km | 10 | 11 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, s hnojením – situácia 1) | 1 až 500 km | 31 | 37 |
| 500 až 10 000 km | 32 | 38 |
| nad 10 000 km | 36 | 43 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, s hnojením – situácia 2a) | 1 až 500 km | 18 | 21 |
| 500 až 10 000 km | 20 | 23 |
| nad 10 000 km | 23 | 27 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, s hnojením – situácia 3a) | 1 až 500 km | 8 | 9 |
| 500 až 10 000 km | 10 | 11 |
| nad 10 000 km | 13 | 15 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, bez hnojenia – situácia 1) | 1 až 500 km | 30 | 35 |
| 500 až 10 000 km | 31 | 37 |
| nad 10 000 km | 35 | 41 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, bez hnojenia – situácia 2a) | 1 až 500 km | 16 | 19 |
| 500 až 10 000 km | 18 | 21 |
| nad 10 000 km | 21 | 25 |
| drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, bez hnojenia – situácia 3a) | 1 až 500 km | 6 | 7 |
| 500 až 10 000 km | 8 | 9 |
| nad 10 000 km | 11 | 13 |
| drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 1) | 1 až 500 km | 29 | 35 |
| 500 až 2 500 km | 29 | 34 |
| 2 500 až 10 000 km | 30 | 36 |
| nad 10 000 km | 34 | 41 |
| drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 2a) | 1 až 500 km | 16 | 18 |
| 500 až 2 500 km | 15 | 18 |
| 2 500 až 10 000 km | 17 | 20 |
| nad 10 000 km | 21 | 25 |
| drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 3a) | 1 až 500 km | 5 | 6 |
| 500 až 2 500 km | 5 | 6 |
| 2 500 až 10 000 km | 7 | 8 |
| nad 10 000 km | 11 | 12 |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 1) | 1 až 500 km | 17 | 21 |
| 500 až 2 500 km | 17 | 21 |
| 2 500 až 10 000 km | 19 | 23 |
| nad 10 000 km | 22 | 27 |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 2a) | 1 až 500 km | 9 | 11 |
| 500 až 2 500 km | 9 | 11 |
| 2 500 až 10 000 km | 10 | 13 |
| nad 10 000 km | 14 | 17 |
| drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 3a) | 1 až 500 km | 3 | 4 |
| 500 až 2 500 km | 3 | 4 |
| 2 500 až 10 000 | 5 | 6 |
| nad 10 000 km | 8 | 10 |

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota (g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov - určená hodnota (g CO2ekv/MJ)

drevené triesky z lesných zvyškov

1 až 500 km

5

6

500 až 2 500 km

7

9

2 500 až 10 000 km

12

15

nad 10 000 km

22

27

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus)

2 500 až 10 000 km

16

18

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – s hnojením)

1 až 500 km

8

9

500 až 2 500 km

10

11

2 500 až 10 000 km

15

18

nad 10 000 km

25

30

drevené triesky z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ – bez hnojenia)

1 až 500 km

6

7

500 až 2 500 km

8

10

2 500 až 10 000 km

14

16

nad 10 000 km

24

28

drevené triesky z kmeňového dreva

1 až 500 km

5

6

500 až 2 500 km

7

8

2 500 až 10 000 km

12

15

nad 10 000 km

22

27

drevené triesky z priemyselných zvyškov

1 až 500 km

4

5

500 až 2 500 km

6

7

2 500 až 10 000 km

11

13

nad 10 000 km

21

25

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 1)

1 až 500 km

29

35

500 až 2 500 km

29

35

2 500 až 10 000 km

30

36

nad 10 000 km

34

41

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 2a)

1 až 500 km

16

19

500 až 2 500 km

16

19

2 500 až 10 000 km

17

21

nad 10 000 km

21

25

drevené brikety alebo pelety z lesných zvyškov (situácia 3a)

1 až 500 km

6

7

500 až 2 500 km

6

7

2 500 až 10 000 km

7

8

nad 10 000 km

11

13

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus – situácia 1)

2 500 až 10 000 km

33

39

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus – situácia 2a)

2 500 až 10 000 km

20

23

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (eukalyptus – situácia 3a)

2 500 až 10 000 km

10

11

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, s hnojením – situácia 1)

1 až 500 km

31

37

500 až 10 000 km

32

38

nad 10 000 km

36

43

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, s hnojením – situácia 2a)

1 až 500 km

18

21

500 až 10 000 km

20

23

nad 10 000 km

23

27

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, s hnojením – situácia 3a)

1 až 500 km

8

9

500 až 10 000 km

10

11

nad 10 000 km

13

15

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, bez hnojenia – situácia 1)

1 až 500 km

30

35

500 až 10 000 km

31

37

nad 10 000 km

35

41

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, bez hnojenia – situácia 2a)

1 až 500 km

16

19

500 až 10 000 km

18

21

nad 10 000 km

21

25

drevené brikety alebo pelety z výmladkovej plantáže rýchlo rastúcich drevín (topoľ, bez hnojenia – situácia 3a)

1 až 500 km

6

7

500 až 10 000 km

8

9

nad 10 000 km

11

13

drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 1)

1 až 500 km

29

35

500 až 2 500 km

29

34

2 500 až 10 000 km

30

36

nad 10 000 km

34

41

drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 2a)

1 až 500 km

16

18

500 až 2 500 km

15

18

2 500 až 10 000 km

17

20

nad 10 000 km

21

25

drevené brikety alebo pelety z kmeňového dreva (situácia 3a)

1 až 500 km

5

6

500 až 2 500 km

5

6

2 500 až 10 000 km

7

8

nad 10 000 km

11

12

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 1)

1 až 500 km

17

21

500 až 2 500 km

17

21

2 500 až 10 000 km

19

23

nad 10 000 km

22

27

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 2a)

1 až 500 km

9

11

500 až 2 500 km

9

11

2 500 až 10 000 km

10

13

nad 10 000 km

14

17

drevené brikety alebo pelety zo zvyškov z drevospracujúceho priemyslu (situácia 3a)

1 až 500 km

3

4

500 až 2 500 km

3

4

2 500 až 10 000

5

6

nad 10 000 km

8

10

Situácia 1 sa týka procesov, v ktorých sa na dodávky procesného tepla do zariadenia na výrobu peliet používa kotol na zemný plyn. Procesná elektrina sa nakupuje zo siete.

Situácia 2a sa týka procesov, v ktorých sa na dodávky procesného tepla do zariadenia na výrobu peliet používa kotol zásobovaný drevenými trieskami. Procesná elektrina sa nakupuje zo siete.

Situácia 3a sa týka procesov, v ktorých sa na dodávky tepla a elektriny do zariadenia na výrobu peliet používa kombinovaná výroba elektriny a tepla zásobovaná drevenými trieskami.

| Systém výroby paliva z biomasy | Prepravná vzdialenosť | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov - určená hodnota (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| poľnohospodárske zvyšky s hustotou < 0,2 t/m3
   (17) | 1 až 500 km | 4 | 4 |
| 500 až 2 500 km | 8 | 9 |
| 2 500 až 10 000 km | 15 | 18 |
| nad 10 000 km | 29 | 35 |
| poľnohospodárske zvyšky s hustotou > 0,2 t/m3
   (18) | 1 až 500 km | 4 | 4 |
| 500 až 2 500 km | 5 | 6 |
| 2 500 až 10 000 km | 8 | 10 |
| nad 10 000 km | 15 | 18 |
| slamové pelety | 1 až 500 km | 8 | 10 |
| 500 až 10 000 km | 10 | 12 |
| nad 10 000 km | 14 | 16 |
| brikety z bagasy | 500 až 10 000 km | 5 | 6 |
| nad 10 000 km | 9 | 10 |
| palmojadrový extrahovaný šrot | nad 10 000 km | 54 | 61 |
| palmojadrový extrahovaný šrot (žiadne emisie CH4 z továrne na spracovanie oleja) | nad 10 000 km | 37 | 40 |

Systém výroby paliva z biomasy

Prepravná vzdialenosť

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota (g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov - určená hodnota (g CO2ekv/MJ)

poľnohospodárske zvyšky s hustotou < 0,2 t/m3
   (17)

1 až 500 km

4

4

500 až 2 500 km

8

9

2 500 až 10 000 km

15

18

nad 10 000 km

29

35

poľnohospodárske zvyšky s hustotou > 0,2 t/m3
   (18)

1 až 500 km

4

4

500 až 2 500 km

5

6

2 500 až 10 000 km

8

10

nad 10 000 km

15

18

slamové pelety

1 až 500 km

8

10

500 až 10 000 km

10

12

nad 10 000 km

14

16

brikety z bagasy

500 až 10 000 km

5

6

nad 10 000 km

9

10

palmojadrový extrahovaný šrot

nad 10 000 km

54

61

palmojadrový extrahovaný šrot (žiadne emisie CH4 z továrne na spracovanie oleja)

nad 10 000 km

37

40

Typické a určené hodnoty – bioplyn na elektrinu

| Systém výroby bioplynu | Technologická možnosť | Typická hodnota | Určená hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisie skleníkových plynov
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov
  (g CO2ekv/MJ) |
| bioplyn na elektrinu z vlhkého hnoja | situácia 1 | otvorený digestát (19) | – 28 | 3 |
| uzavretý digestát (20) | – 88 | – 84 |
| situácia 2 | otvorený digestát | – 23 | 10 |
| uzavretý digestát | – 84 | – 78 |
| situácia 3 | otvorený digestát | – 28 | 9 |
| uzavretý digestát | – 94 | – 89 |
| bioplyn na elektrinu z celej rastliny kukurice | situácia 1 | otvorený digestát | 38 | 47 |
| uzavretý digestát | 24 | 28 |
| situácia 2 | otvorený digestát | 43 | 54 |
| uzavretý digestát | 29 | 35 |
| situácia 3 | otvorený digestát | 47 | 59 |
| uzavretý digestát | 32 | 38 |
| bioplyn na elektrinu z biologického odpadu | situácia 1 | otvorený digestát | 31 | 44 |
| uzavretý digestát | 9 | 13 |
| situácia 2 | otvorený digestát | 37 | 52 |
| uzavretý digestát | 15 | 21 |
| situácia 3 | otvorený digestát | 41 | 57 |
| uzavretý digestát | 16 | 22 |

Systém výroby bioplynu

Technologická možnosť

Typická hodnota

Určená hodnota

Emisie skleníkových plynov

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov

(g CO2ekv/MJ)

bioplyn na elektrinu z vlhkého hnoja

situácia 1

otvorený digestát (19)

– 28

3

uzavretý digestát (20)

– 88

– 84

situácia 2

otvorený digestát

– 23

10

uzavretý digestát

– 84

– 78

situácia 3

otvorený digestát

– 28

9

uzavretý digestát

– 94

– 89

bioplyn na elektrinu z celej rastliny kukurice

situácia 1

otvorený digestát

38

47

uzavretý digestát

24

28

situácia 2

otvorený digestát

43

54

uzavretý digestát

29

35

situácia 3

otvorený digestát

47

59

uzavretý digestát

32

38

bioplyn na elektrinu z biologického odpadu

situácia 1

otvorený digestát

31

44

uzavretý digestát

9

13

situácia 2

otvorený digestát

37

52

uzavretý digestát

15

21

situácia 3

otvorený digestát

41

57

uzavretý digestát

16

22

Typické a určené hodnoty pre biometán

| Systém výroby biometánu | Technologická možnosť | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov - určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| biometán z vlhkého hnoja | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov (21) | – 20 | 22 |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov (22) | – 35 | 1 |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | – 88 | – 79 |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | – 103 | – 100 |
| biometán z celej rastliny kukurice | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 58 | 73 |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 43 | 52 |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 41 | 51 |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 26 | 30 |
| biometán z biologického odpadu | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 51 | 71 |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 36 | 50 |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 25 | 35 |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 10 | 14 |

Systém výroby biometánu

Technologická možnosť

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov - určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

biometán z vlhkého hnoja

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov (21)

– 20

22

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov (22)

– 35

1

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

– 88

– 79

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

– 103

– 100

biometán z celej rastliny kukurice

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

58

73

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

43

52

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

41

51

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

26

30

biometán z biologického odpadu

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

51

71

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

36

50

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

25

35

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

10

14

Typické a určené hodnoty – bioplyn na elektrinu – zmesi hnoja a kukurice: Emisie skleníkových plynov s podielmi na základe čerstvej hmotnosti

| Systém výroby bioplynu | Technologické možnosti | Emisie skleníkových plynov - typická hodnota
  (g CO2ekv/MJ) | Emisie skleníkových plynov - určená hodnota
  (g CO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| hnoj – kukurica
  80 % – 20 % | situácia 1 | otvorený digestát | 17 | 33 |
| uzavretý digestát | – 12 | – 9 |
| situácia 2 | otvorený digestát | 22 | 40 |
| uzavretý digestát | – 7 | – 2 |
| situácia 3 | otvorený digestát | 23 | 43 |
| uzavretý digestát | – 9 | – 4 |
| hnoj – kukurica
  70 % – 30 % | situácia 1 | otvorený digestát | 24 | 37 |
| uzavretý digestát | 0 | 3 |
| situácia 2 | otvorený digestát | 29 | 45 |
| uzavretý digestát | 4 | 10 |
| situácia 3 | otvorený digestát | 31 | 48 |
| uzavretý digestát | 4 | 10 |
| hnoj – kukurica
  60 % – 40 % | situácia 1 | otvorený digestát | 28 | 40 |
| uzavretý digestát | 7 | 11 |
| situácia 2 | otvorený digestát | 33 | 47 |
| uzavretý digestát | 12 | 18 |
| situácia 3 | otvorený digestát | 36 | 52 |
| uzavretý digestát | 12 | 18 |

Systém výroby bioplynu

Technologické možnosti

Emisie skleníkových plynov - typická hodnota

(g CO2ekv/MJ)

Emisie skleníkových plynov - určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

hnoj – kukurica

80 % – 20 %

situácia 1

otvorený digestát

17

33

uzavretý digestát

– 12

– 9

situácia 2

otvorený digestát

22

40

uzavretý digestát

– 7

– 2

situácia 3

otvorený digestát

23

43

uzavretý digestát

– 9

– 4

hnoj – kukurica

70 % – 30 %

situácia 1

otvorený digestát

24

37

uzavretý digestát

0

3

situácia 2

otvorený digestát

29

45

uzavretý digestát

4

10

situácia 3

otvorený digestát

31

48

uzavretý digestát

4

10

hnoj – kukurica

60 % – 40 %

situácia 1

otvorený digestát

28

40

uzavretý digestát

7

11

situácia 2

otvorený digestát

33

47

uzavretý digestát

12

18

situácia 3

otvorený digestát

36

52

uzavretý digestát

12

18

Poznámky:

Situácia 1 sa týka výrobných reťazcov, v ktorých elektrinu a teplo potrebné v danom procese dodáva priamo motor zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

Situácia 2 sa týka výrobných reťazcov, v ktorých sa elektrina potrebná v danom procese odoberá zo siete a procesné teplo dodáva priamo motor zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla. V niektorých členských štátoch nemôžu hospodárske subjekty žiadať dotácie na hrubú výrobu, a pravdepodobnejšou konfiguráciou je teda situácia 1.

Situácia 3 sa týka výrobných reťazcov, v ktorých sa elektrina potrebná v danom procese odoberá zo siete a procesné teplo dodáva kotol na bioplyn. Táto situácia sa týka niektorých zariadení, pri ktorých nie je motor zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla na mieste a kde sa predáva bioplyn (avšak bez úpravy na biometán).

Typické a určené hodnoty – biometán – zmesi hnoja a kukurice: Emisie skleníkových plynov s podielmi na základe čerstvej hmotnosti

| Systém výroby biometánu | Technologické možnosti | Typická hodnota | Určená hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| (g CO2ekv/MJ) | (g CO2ekv/MJ) |
| hnoj – kukurica
  80 % – 20 % | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 32 | 57 |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 17 | 36 |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | – 1 | 9 |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | – 16 | – 12 |
| hnoj – kukurica
  70 % – 30 % | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 41 | 62 |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 26 | 41 |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 13 | 22 |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | – 2 | 1 |
| hnoj – kukurica
  60 % – 40 % | otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 46 | 66 |
| otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 31 | 45 |
| uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov | 22 | 31 |
| uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov | 7 | 10 |

Systém výroby biometánu

Technologické možnosti

Typická hodnota

Určená hodnota

(g CO2ekv/MJ)

(g CO2ekv/MJ)

hnoj – kukurica

80 % – 20 %

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

32

57

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

17

36

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

– 1

9

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

– 16

– 12

hnoj – kukurica

70 % – 30 %

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

41

62

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

26

41

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

13

22

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

– 2

1

hnoj – kukurica

60 % – 40 %

otvorený digestát, bez spaľovania odpadových plynov

46

66

otvorený digestát, so spaľovaním odpadových plynov

31

45

uzavretý digestát, bez spaľovania odpadových plynov

22

31

uzavretý digestát, so spaľovaním odpadových plynov

7

10

V prípade biometánu, ktorý sa používa ako palivo v doprave vo forme stlačeného biometánu, je potrebné k typickým hodnotám pripočítať hodnotu 3,3 g CO2ekv/MJ biometánu a k určeným hodnotám hodnotu 4,6 g CO2ekv/MJ biometánu.

---

Situácia 1 sa týka procesov, v ktorých sa na dodávky procesného tepla do zariadenia na výrobu peliet používa kotol na zemný plyn. Elektrina do zariadenia na výrobu peliet sa dodáva zo siete.

Situácia 2a sa týka procesov, v ktorých sa na dodávky procesného tepla používa kotol na drevené triesky zásobovaný predsušenými trieskami. Elektrina do zariadenia na výrobu peliet sa dodáva zo siete.

Situácia 3a sa týka procesov, v ktorých sa na dodávky elektriny a tepla do zariadenia na výrobu peliet používa kombinovaná výroba elektriny a tepla zásobovaná predsušenými drevenými trieskami.

(*2)  Táto skupina materiálov zahŕňa poľnohospodárske zvyšky s nízkou objemovou hmotnosťou a obsahuje materiály, ako napríklad balíky slamy, ovsené šupky, ryžové plevy a bagasové balíky z cukrovej trstiny (neúplný zoznam).

(*3)  Táto skupina poľnohospodárskych zvyškov s vyššou objemovou hmotnosťou zahŕňa materiály, ako napríklad kukuričné klasy, škrupiny orechov, šupky sójových bôbov, škrupiny palmových jadier (neúplný zoznam).

Situácia 1 sa týka výrobných reťazcov, v ktorých elektrinu a teplo potrebné v danom procese dodáva priamo motor zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla.

Situácia 2 sa týka výrobných reťazcov, v ktorých sa elektrina potrebná v danom procese odoberá zo siete a procesné teplo dodáva priamo motor zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla. V niektorých členských štátoch nemôžu hospodárske subjekty žiadať dotácie na hrubú výrobu, a pravdepodobnejšou konfiguráciou je teda situácia 1.

Situácia 3 sa týka výrobných reťazcov, v ktorých sa elektrina potrebná v danom procese odoberá zo siete a procesné teplo dodáva kotol na bioplyn. Táto situácia sa týka niektorých zariadení, pri ktorých nie je motor jednotky na kombinovanú výrobu elektriny a tepla na mieste a kde sa predáva bioplyn (avšak bez úpravy na biometán).

(1)  Hodnoty pre výrobu bioplynu z hnoja zahŕňajú negatívne emisie pochádzajúce z úspory emisií pri nakladaní s čerstvým hnojom. Vychádza sa z toho, že hodnota esca sa rovná -45 g CO2ekv/MJ hnoja použitého pri anaeróbnej digescii.

(2)  Otvoreným skladovaním digestátu vznikajú ďalšie emisie CH4 a N2O. Rozsah uvedených emisií sa mení v závislosti od podmienok okolitého prostredia, druhov substrátu a účinnosti digescie.

(3)  Uzavreté skladovanie znamená, že digestát, ktorý vznikol procesom digescie, je uložený v plynotesnej nádrži a že dodatočný bioplyn vznikajúci pri skladovaní sa považuje za bioplyn získaný na výrobu dodatočnej elektriny alebo biometánu. Súčasťou tohto procesu nie sú žiadne emisie skleníkových plynov.

(4)  Celá rastlina kukurice je kukurica, ktorá bola pozberaná ako krmivo a silážovaná na konzerváciu.

(*5)  Úspory emisií skleníkových plynov pri biometáne sa týkajú len stlačeného biometánu vo vzťahu k porovnateľnej hodnote pre fosílne palivá v doprave 94 g CO2ekv/MJ.

(*6)  Úspory emisií skleníkových plynov pri biometáne sa týkajú len stlačeného biometánu vo vzťahu k porovnateľnej hodnote pre fosílne palivá v doprave 94 g CO2ekv/MJ.

(5)  Táto kategória zahŕňa tieto kategórie technológií úpravy bioplynu na biometán: adsorpcia na báze zmien tlaku (PSA), tlaková vypierka vodou (PWS), membrány, kryogénna úprava a organická fyzikálna vypierka (OPS). Zahŕňa emisie vo výške 0,03 MJ CH4/MJ biometánu pre emisie metánu v odpadových plynoch.

(6)  Táto kategória zahŕňa tieto kategórie technológií úpravy bioplynu na biometán: tlaková vypierka vodou (PWS), ak sa voda recykluje, adsorpcia na báze zmien tlaku (PSA), chemická vypierka, organická fyzikálna vypierka (OPS), membrány a kryogénna úprava. Pri tejto kategórii sa neráta so žiadnymi emisiami metánu (metán, ak je prítomný, sa v odpadových plynoch spáli).

(7)  Teplo alebo odpadové teplo sa využíva na výrobu chladenia (chladenia vzduchom alebo vodou) pomocou absorpčných chladičov. Preto je vhodné vypočítať len emisie súvisiace s teplom vyrobeným na MJ tepla, bez ohľadu na to, či je konečným využitím tohto tepla vykurovanie alebo chladenie pomocou absorpčných chladičov.

(8)  Vzorec na výpočet emisií skleníkových plynov z ťažby alebo pestovania surovín eec opisuje prípady, keď sa suroviny transformujú na biopalivá v jednom kroku. Pri komplexnejších dodávateľských reťazcoch sú na výpočet emisií skleníkových plynov z ťažby alebo pestovania surovín eec potrebné úpravy pre medziprodukty.

(9)  Takéto dôkazy možno získať meraním uhlíka v pôde, napríklad ak sa prvýkrát zmeria pred pestovaním a následne v pravidelných intervaloch s niekoľkoročným odstupom. V takom prípade sa pred získaním výsledkov druhého merania nárast uhlíka v pôde odhadne na základe reprezentatívnych pokusov alebo pôdnych modelov. Počnúc druhým meraním sú tieto merania základom pre stanovenie existencie nárastu uhlíka v pôde a jeho výšky

(10)  Konštanta získaná vydelením molekulovej hmotnosti CO2 (44,010 g/mol) molekulovou hmotnosťou uhlíka (12,011 g/mol) sa rovná 3,664.

(11)  Orná pôda, tak ako ju vymedzuje IPCC.

(12)  Trvácne plodiny sa vymedzujú ako viacročné plodiny, ktorých kmene sa väčšinou každoročne nezberajú, ako napríklad rýchlo rastúce výmladkové porasty a palma olejná.

(13)  Rozhodnutie Komisie 2010/335/EÚ z 10. júna 2010 o usmerneniach na výpočet zásob uhlíka v pôde na účely prílohy V k smernici 2009/28/ES (Ú. v. EÚ L 151, 17.6.2010, s. 19).

(14)  Hodnoty pre výrobu bioplynu z hnoja zahŕňajú negatívne emisie pochádzajúce z úspory emisií pri nakladaní s čerstvým hnojom. Vychádza sa z toho, že hodnota esca sa rovná – 45 g CO2ekv/MJ hnoja použitého pri anaeróbnej digescii.

(15)  Celá rastlina kukurice je kukurica, ktorá bola pozberaná ako krmivo a silážovaná na konzerváciu.

(16)  Doprava poľnohospodárskych surovín do transformačného zariadenia je podľa metodiky uvedenej v správe Komisie z 25. februára 2010 o požiadavkách trvalej udržateľnosti na používanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu zahrnutá v hodnote „pestovanie“. Hodnota dopravy kukuričnej siláže predstavuje 0,4 g CO2ekv/MJ bioplynu.

(17)  Táto skupina materiálov zahŕňa poľnohospodárske zvyšky s nízkou objemovou hmotnosťou a obsahuje materiály, ako napríklad balíky slamy, ovsené šupky, ryžové plevy, bagasové balíky z cukrovej trstiny (neúplný zoznam).

(18)  Táto skupina poľnohospodárskych zvyškov s vyššou objemovou hmotnosťou zahŕňa materiály, ako napríklad kukuričné klasy, škrupiny orechov, šupky sójových bôbov, škrupiny palmových jadier (neúplný zoznam).

(19)  Otvoreným skladovaním digestátu vznikajú ďalšie emisie metánu, ktoré sa menia v závislosti od poveternostných podmienok, substrátu a účinnosti digescie. Pri týchto výpočtoch sa použijú množstvá, ktoré sa rovnajú 0,05 MJ CH4/MJ bioplynu pri hnoji, 0,035 MJ CH4/MJ bioplynu pri kukurici a 0,01 MJ CH4/MJ bioplynu pri biologickom odpade.

(20)  Uzavreté skladovanie znamená, že digestát, ktorý vznikol procesom digescie, je uložený v plynotesnej nádrži a dodatočný bioplyn vznikajúci pri skladovaní sa považuje za bioplyn získaný na výrobu dodatočnej elektriny alebo biometánu.

(21)  Táto kategória zahŕňa tieto kategórie technológií úpravy bioplynu na biometán: adsorpcia na báze zmien tlaku (PSA), tlaková vypierka vodou (PWS), membrány, kryogénna úprava a organická fyzikálna vypierka (OPS). Zahŕňa emisie vo výške 0,03 MJ CH4/MJ biometánu pre emisie metánu v odpadových plynoch.

(22)  Táto kategória zahŕňa tieto kategórie technológií úpravy bioplynu na biometán: tlaková vypierka vodou (PWS), ak sa voda recykluje, adsorpcia na báze zmien tlaku (PSA), chemická vypierka, organická fyzikálna vypierka (OPS), membrány a kryogénna úprava. Pri tejto kategórii sa neráta so žiadnymi emisiami metánu (metán, ak je prítomný, sa v odpadových plynoch spáli).

---

PRÍLOHA VII

ZAPOČÍTANIE ENERGIE Z TEPELNÝCH ČERPADIEL

Množstvo aerotermálnej, geotermálnej alebo hydrotermálnej energie zachytenej tepelnými čerpadlami, ktorá sa má považovať za energiu z obnoviteľných zdrojov energie na účely tejto smernice, ERES, sa vypočíta podľa tohto vzorca:

ERES = Qvyužiteľné * (1 – 1/SPF)

kde

| — | Qvyužiteľné | = | odhadované celkové využiteľné teplo dodané tepelným čerpadlom pri splnení kritérií uvedených v článku 7 ods. 4, uplatňované takto: zohľadnia sa len tepelné čerpadlá, pri ktorých SPF > 1,15 * 1/η, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | SPF | = | odhadovaný priemerný sezónny výkonnostný faktor pre tieto tepelné čerpadlá, |
| — | η | = | pomer medzi celkovou hrubou výrobou elektriny a primárnou energiou spotrebovanou na výrobu elektriny a vypočíta sa ako priemer EÚ založený na údajoch Eurostatu. |

—

Qvyužiteľné

=

odhadované celkové využiteľné teplo dodané tepelným čerpadlom pri splnení kritérií uvedených v článku 7 ods. 4, uplatňované takto: zohľadnia sa len tepelné čerpadlá, pri ktorých SPF > 1,15 * 1/η,

—

SPF

=

odhadovaný priemerný sezónny výkonnostný faktor pre tieto tepelné čerpadlá,

—

η

=

pomer medzi celkovou hrubou výrobou elektriny a primárnou energiou spotrebovanou na výrobu elektriny a vypočíta sa ako priemer EÚ založený na údajoch Eurostatu.

---

PRÍLOHA VIII

ČASŤ A.   PREDBEŽNÉ ODHADOVANÉ EMISIE ZO SUROVÍN NA VÝROBU BIOPALÍVA, BIOKVAPALINY A PALIVA Z BIOMASY VYPLÝVAJÚCE Z NEPRIAMEJ ZMENY VYUŽÍVANIA PÔDY (g CO2ekv/MJ) (1)

| Skupina surovín | Stredná hodnota (2) | Percentilový rozsah odvodený od analýzy citlivosti (3) |
| --- | --- | --- |
| obilniny a iné plodiny bohaté na škrob | 12 | 8 až 16 |
| cukornaté plodiny | 13 | 4 až 17 |
| olejniny | 55 | 33 až 66 |

Skupina surovín

Stredná hodnota (2)

Percentilový rozsah odvodený od analýzy citlivosti (3)

obilniny a iné plodiny bohaté na škrob

12

8 až 16

cukornaté plodiny

13

4 až 17

olejniny

55

33 až 66

ČASŤ B.   BIOPALIVÁ, BIOKVAPALINY A PALIVÁ Z BIOMASY, PRI KTORÝCH SA ODHADOVANÉ EMISIE VYPLÝVAJÚCE Z NEPRIAMEJ ZMENY VYUŽÍVANIA PÔDY POVAŽUJÚ ZA NULOVÉ

V prípade biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z týchto kategórií surovín sa odhadované emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy považujú za nulové:

| 1. | suroviny, ktoré nie sú uvedené v časti A tejto prílohy; |
| --- | --- |

1.

suroviny, ktoré nie sú uvedené v časti A tejto prílohy;

| 2. | suroviny, ktorých výroba viedla k priamej zmene využívania pôdy, čo je zmena jednej z týchto kategórií pôdneho krytu podľa IPCC: lesná pôda, trávny porast, mokrade, sídla alebo iná pôda na ornú pôdu alebo pôdu, na ktorej sa pestujú trvalé plodiny (4). V takomto prípade by sa hodnota emisií, el, vyplývajúcich z priamej zmeny využívania pôdy mala vypočítať podľa prílohy V časti C bodu 7. |
| --- | --- |

2.

suroviny, ktorých výroba viedla k priamej zmene využívania pôdy, čo je zmena jednej z týchto kategórií pôdneho krytu podľa IPCC: lesná pôda, trávny porast, mokrade, sídla alebo iná pôda na ornú pôdu alebo pôdu, na ktorej sa pestujú trvalé plodiny (4). V takomto prípade by sa hodnota emisií, el, vyplývajúcich z priamej zmeny využívania pôdy mala vypočítať podľa prílohy V časti C bodu 7.

---

(1)  Stredné hodnoty, ktoré sa tu uvádzajú, predstavujú vážený priemer individuálne modelovaných hodnôt surovín. Rozsah hodnôt v tejto prílohe závisí od viacerých predpokladov (ako je napríklad zaobchádzanie s vedľajšími produktmi, vývoj v oblasti výnosov, zásoby uhlíka a premiestenie iných komodít), ktoré sa využívajú v ekonomických modeloch vyvinutých na účely tohto odhadu. Nakoľko mieru nespoľahlivosti týchto odhadov nie je možné úplne vystihnúť, uskutočnila sa analýza citlivosti na základe výsledkov vychádzajúcich z náhodnej premenlivosti kľúčových parametrov, tzv. analýza metódy Monte Carlo.

(2)  Stredné hodnoty, ktoré sú tu zahrnuté, predstavujú vážený priemer individuálne modelovaných hodnôt surovín.

(3)  Rozsah, ktorý je tu zahrnutý, zahŕňa 90 % výsledkov pri použití hodnôt piateho a deväťdesiateho piateho percentilu vyplývajúcich z analýzy. Piaty percentil znamená hodnotu, pod ktorou sa nachádzalo 5 % pozorovaní (konkrétne 5 % celkových použitých údajov malo výsledky pod 8, 4 a 33 g CO2ekv/MJ). Deväťdesiaty piaty percentil znamená hodnotu, pod ktorou sa nachádzalo 95 % pozorovaní ( konkrétne 5 % celkových použitých údajov malo výsledky nad 16, 17 a 66 g CO2ekv/MJ).

(4)  Trvalé plodiny sa vymedzujú ako viacročné plodiny, ktorých stonky sa spravidla nezberajú každý rok, ako napríklad rýchlo rastúce dreviny a palma olejná.

---

PRÍLOHA IX

Časť A. Suroviny na výrobu bioplynu pre dopravu a pokročilých biopalív, ktorých príspevok k minimálnym podielom uvedeným v článku 25 ods. 1 prvom a štvrtom pododseku možno považovať za dvojnásobok ich energetického obsahu:

| a) | riasy, ak sa pestujú na pevnine v nádržiach alebo vo fotobioreaktoroch; |
| --- | --- |

a)

riasy, ak sa pestujú na pevnine v nádržiach alebo vo fotobioreaktoroch;

| b) | biomasová časť zmesového komunálneho odpadu, ale nie separovaného odpadu z domácností, na ktorý sa vzťahujú ciele recyklácie podľa článku 11 ods. 2 písm. a) smernice 2008/98/ES; |
| --- | --- |

b)

biomasová časť zmesového komunálneho odpadu, ale nie separovaného odpadu z domácností, na ktorý sa vzťahujú ciele recyklácie podľa článku 11 ods. 2 písm. a) smernice 2008/98/ES;

| c) | biologický odpad v zmysle článku 3 bodu 4 smernice 2008/98/ES z domácností, ktorý podlieha triedenému zberu v zmysle článku 3 bodu 11 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

c)

biologický odpad v zmysle článku 3 bodu 4 smernice 2008/98/ES z domácností, ktorý podlieha triedenému zberu v zmysle článku 3 bodu 11 uvedenej smernice;

| d) | pomerná časť biomasy v rámci priemyselného odpadu nevhodného na použitie v potravinovom alebo krmovinovom reťazci vrátane materiálu z malopredaja alebo veľkopredaja a agropotravinárskeho a rybolovného odvetvia a odvetvia akvakultúry s výnimkou surovín uvedených v časti B tejto prílohy; |
| --- | --- |

d)

pomerná časť biomasy v rámci priemyselného odpadu nevhodného na použitie v potravinovom alebo krmovinovom reťazci vrátane materiálu z malopredaja alebo veľkopredaja a agropotravinárskeho a rybolovného odvetvia a odvetvia akvakultúry s výnimkou surovín uvedených v časti B tejto prílohy;

| e) | slama; |
| --- | --- |

e)

slama;

| f) | maštaľný hnoj a kal z kanalizácie a z čistiarní odpadových vôd; |
| --- | --- |

f)

maštaľný hnoj a kal z kanalizácie a z čistiarní odpadových vôd;

| g) | odpadové vody zo spracovania palmového oleja a trsy prázdnych palmových plodov; |
| --- | --- |

g)

odpadové vody zo spracovania palmového oleja a trsy prázdnych palmových plodov;

| h) | destilačný zvyšok po spracovaní talového oleja; |
| --- | --- |

h)

destilačný zvyšok po spracovaní talového oleja;

| i) | G-fáza vznikajúca pri výrobe biodiesla; |
| --- | --- |

i)

G-fáza vznikajúca pri výrobe biodiesla;

| j) | bagasa; |
| --- | --- |

j)

bagasa;

| k) | hroznové výlisky a vínne kaly; |
| --- | --- |

k)

hroznové výlisky a vínne kaly;

| l) | škrupiny orechov; |
| --- | --- |

l)

škrupiny orechov;

| m) | plevy; |
| --- | --- |

m)

plevy;

| n) | odzrnené kukuričné klasy; |
| --- | --- |

n)

odzrnené kukuričné klasy;

| o) | biomasová časť odpadu a zvyškov z lesníctva a priemyslu spracovania dreva, ako je kôra, konáre, zvyšky z prerezávky pred uvedením na trh, lístie, ihličie, vrcholce stromov, piliny, hobliny, čierny lúh, hnedý lúh, kal s obsahom vlákien, lignín a talový olej; |
| --- | --- |

o)

biomasová časť odpadu a zvyškov z lesníctva a priemyslu spracovania dreva, ako je kôra, konáre, zvyšky z prerezávky pred uvedením na trh, lístie, ihličie, vrcholce stromov, piliny, hobliny, čierny lúh, hnedý lúh, kal s obsahom vlákien, lignín a talový olej;

| p) | ďalšie nepotravinové celulózové materiály; |
| --- | --- |

p)

ďalšie nepotravinové celulózové materiály;

| q) | ďalšie lignocelulózové materiály okrem piliarskych a dyhárenských výrezov. |
| --- | --- |

q)

ďalšie lignocelulózové materiály okrem piliarskych a dyhárenských výrezov.

Časť B. Suroviny na výrobu biopalív a bioplynu pre dopravu, ktorých príspevok k minimálnemu podielu stanovenému v článku 25 ods. 1 prvom pododseku je obmedzený a možno ho považovať za dvojnásobok ich energetického obsahu:

| a) | použitý kuchynský olej; |
| --- | --- |

a)

použitý kuchynský olej;

| b) | živočíšne tuky zaradené do kategórií 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009. |
| --- | --- |

b)

živočíšne tuky zaradené do kategórií 1 a 2 v súlade s nariadením (ES) č. 1069/2009.

---

PRÍLOHA X

ČASŤ A

Zrušená smernica v znení neskorších zmien (uvedené v článku 37)

| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES
  (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16) | |
| --- | --- |
| Smernica Rady 2013/18/EÚ
  (Ú. v. EÚ L 158, 10.6.2013, s. 230) | |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513
  (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 1) | Iba článok 2 |

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES

(Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16)

Smernica Rady 2013/18/EÚ

(Ú. v. EÚ L 158, 10.6.2013, s. 230)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513

(Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 1)

Iba článok 2

ČASŤ B

Lehoty na transpozíciu do vnútroštátneho práva

(uvedené v článku 36)

| Smernica | Lehota na transpozíciu |
| --- | --- |
| 2009/28/ES | 25. jún 2009 |
| 2013/18/EÚ | 1. júl 2013 |
| (EÚ) 2015/1513 | 10. september 2017 |

Smernica

Lehota na transpozíciu

2009/28/ES

25. jún 2009

2013/18/EÚ

1. júl 2013

(EÚ) 2015/1513

10. september 2017

---

PRÍLOHA XI

Tabuľka zhody

| Smernica 2009/28/ES | Táto smernica |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 prvý pododsek | článok 2 prvý pododsek |
| článok 2 druhý pododsek úvodné slová | článok 2 druhý pododsek úvodné slová |
| článok 2 druhý pododsek písm. a) | článok 2 druhý pododsek bod 1 |
| článok 2 druhý pododsek písm. b) | — |
| — | článok 2 druhý pododsek bod 2 |
| článok 2 druhý pododsek písm. c) | článok 2 druhý pododsek bod 3 |
| článok 2 druhý pododsek, písm. d) | — |
| článok 2 druhý pododsek písm. e), f), g), h), i), j), k), l), m), n), o), p), q), r), s), t), u), v) a w) | článok 2 druhý pododsek body 24, 4, 19, 32, 33, 12, 5, 6, 45, 46, 47, 23, 39, 41, 42, 43, 36, 44 a 37 |
| — | článok 2 druhý pododsek body 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 34, 35, 38 a 40 |
| článok 3 | — |
| — | článok 3 |
| článok 4 | — |
| — | článok 4 |
| — | článok 5 |
| — | článok 6 |
| článok 5 ods. 1 | článok 7 ods. 1 |
| článok 5 ods. 2 | — |
| článok 5 ods. 3 | článok 7 ods. 2 |
| článok 5 ods. 4 prvý, druhý, tretí a štvrtý pododsek | článok 7 ods. 3 prvý, druhý, tretí a štvrtý pododsek |
| — | článok 7 ods. 3 piaty a šiesty pododsek |
| — | článok 7 ods. 4 |
| článok 5 ods. 5 | článok 27 ods. 1 prvý pododsek písm. c) |
| článok 5 ods. 6 a 7 | článok 7 ods. 5 a 6 |
| článok 6 ods. 1 | článok 8 ods. 1 |
| — | článok 8 ods. 2 a 3 |
| článok 6 ods. 2 a 3 | článok 8 ods. 4 a 5 |
| článok 7 ods. 1, 2, 3, 4 a 5 | článok 9 ods. 1, 2, 3, 4 a 5 |
| — | článok 9 ods. 6 |
| článok 8 | článok 10 |
| článok 9 ods. 1 | článok 11 ods. 1 |
| článok 9 ods. 2 prvý pododsek písm. a), b) a c) | článok 11 ods. 2 prvý pododsek písm. a), b) a c) |
| — | článok 11 ods. 2 prvý pododsek písm. d) |
| článok 10 | článok 12 |
| článok 11 od. 1, 2 a 3 | článok 13 ods. 1, 2 a 3 |
| — | článok 13 ods. 4 |
| článok 12 | článok 14 |
| článok 13 ods. 1 prvý pododsek | článok 15 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 13 ods. 1 druhý pododsek | článok 15 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 13 ods. 1 druhý pododsek písm. a) a b) | — |
| článok 13 ods. 1 druhý pododsek písm. c), d), e) a f) | článok 15 ods. 1 druhý pododsek písm. a), b), c) a d) |
| článok 13 ods. 2, 3, 4 a 5 | článok 15 ods. 2, 3, 4, 5 |
| článok 13 ods. 6 prvý pododsek | článok 15 ods. 6 prvý pododsek |
| článok 13 ods. 6 druhý, tretí, štvrtý a piaty pododsek | — |
| — | článok 15 ods. 7 a 8 |
| — | článok 16 |
| — | článok 17 |
| článok 14 | článok 18 |
| článok 15 ods. 1 | článok 19 ods. 1 |
| článok 15 ods. 2 prvý, druhý a tretí pododsek | článok 19 ods. 2 prvý, druhý a tretí pododsek |
| — | článok 19 ods. 2 štvrtý a piaty pododsek |
| článok 15 ods. 2 štvrtý pododsek | článok 19 ods. 2 šiesty pododsek |
| článok 15 ods. 3 | — |
| — | článok 19 ods. 3 a 4 |
| článok 15 ods. 4 a 5 | článok 19 ods. 5 a 6 |
| článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. a) | článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. a) |
| článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. b) bod i) | článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. b) bod i) |
| — | článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. b) bod ii) |
| článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. b) bod ii) | článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. b) bod iii) |
| článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. c), d), e) a f) | článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. c), d), e) a f) |
| — | článok 19 ods. 7 druhý pododsek |
| článok 15 ods. 7 | článok 19 ods. 8 |
| článok 15 ods. 8 | — |
| článok 15 ods. 9 a 10 | článok 19 ods. 9 a 10 |
| — | článok 19 ods. 11 |
| článok 15 ods. 11 | článok 19 ods. 12 |
| článok 15 ods. 12 | — |
| — | článok 19 ods. 13 |
| článok 16 ods. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 a 8 | — |
| článok 16 ods. 9, 10 a 11 | článok 20 ods. 1, 2 a 3 |
| — | článok 21 |
| — | článok 22 |
| — | článok 23 |
| — | článok 24 |
| — | článok 25 |
| — | článok 26 |
| — | článok 27 |
| — | článok 28 |
| článok 17 ods. 1 prvý a druhý pododsek | článok 29 ods. 1 prvý a druhý pododsek |
| — | článok 29 ods. 1 tretí, štvrtý a piaty pododsek |
| — | článok 29 ods. 2 |
| článok 17 ods. 2 prvý a druhý pododsek | — |
| článok 17 ods. 2 tretí pododsek | článok 29 ods. 10 tretí pododsek |
| článok 17 ods. 3 prvý pododsek písm. a) | článok 29 ods. 3 prvý pododsek písm. a) |
| — | článok 29 ods. 3 prvý pododsek písm. b) |
| článok 17 ods. 3 prvý pododsek písm. b) a c) | článok 29 ods. 3 prvý pododsek písm. c) a d) |
| — | článok 29 ods. 3 druhý pododsek |
| článok 17 ods. 4 | článok 29 ods. 4 |
| článok 17 ods. 5 | článok 29 ods. 5 |
| článok 17 ods. 6 a 7 | — |
| — | článok 29 ods. 6, 7, 8, 9, 10 a 11 |
| článok 17 ods. 8 | článok 29 ods. 12 |
| článok 17 ods. 9 | — |
| — | článok 29 ods. 13 a 14 |
| článok 18 ods. 1 prvý pododsek | článok 30 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 18 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c) | článok 30 ods. 1 prvý pododsek písm. a), c) a d) |
| — | článok 30 ods. 1 prvý pododsek písm. b) |
| — | článok 30 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 18 ods. 2 | — |
| — | článok 30 ods. 2 |
| článok 18 ods. 3 prvý pododsek | článok 30 ods. 3 prvý pododsek |
| článok 18 ods. 3 druhý a tretí pododsek | — |
| článok 18 ods. 3 štvrtý a piaty pododsek | článok 30 ods. 3 druhý a tretí pododsek |
| článok 18 ods. 4 prvý pododsek | — |
| článok 18 ods. 4 druhý a tretí pododsek | článok 30 ods. 4 prvý a druhý pododsek |
| článok 18 ods. 4 štvrtý pododsek | — |
| článok 18 ods. 5 prvý a druhý pododsek | článok 30 ods. 7 prvý a druhý pododsek |
| článok 18 ods. 5 tretí pododsek | článok 30 ods. 8 prvý a druhý pododsek |
| článok 18 ods. 5 štvrtý pododsek | článok 30 ods. 5 tretí pododsek |
| — | článok 30 ods. 6 prvý pododsek |
| článok 18 ods. 5 piaty pododsek | článok 30 ods. 6 druhý pododsek |
| článok 18 ods. 6 prvý a druhý pododsek | článok 30 ods. 5 prvý a druhý pododsek |
| článok 18 ods. 6 tretí pododsek | — |
| článok 18 ods. 6 štvrtý pododsek | článok 30 ods. 6 tretí pododsek |
| — | článok 30 ods. 6 štvrtý pododsek |
| článok 18 ods. 6 piaty pododsek | článok 30 ods. 6 piaty pododsek |
| článok 18 ods. 7 | článok 30 ods. 9 prvý pododsek |
| — | článok 30 ods. 9 druhý pododsek |
| článok 18 ods. 8 a 9 | — |
| — | článok 30 ods. 10 |
| článok 19 ods. 1 prvý pododsek | článok 31 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 19 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c) | článok 31 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c) |
| — | článok 31 ods. 1 prvý pododsek písm. d) |
| článok 19 ods. 2, 3 a 4 | článok 31 ods. 2, 3 a 4 |
| článok 19 ods. 5 | — |
| článok 19 ods. 7 prvý pododsek | článok 31 ods. 5 prvý pododsek |
| článok 19 ods. 7 prvý pododsek, prvá, druhá, tretia a štvrtá zarážka | — |
| článok 19 ods. 7 druhý a tretí pododsek | článok 31 ods. 5 druhý a tretí pododsek |
| článok 19 ods. 8 | článok 31 ods. 6 |
| článok 20 | článok 32 |
| článok 22 | — |
| článok 23 ods. 1 a 2 | článok 33 ods. 1 a 2 |
| článok 23 ods. 3, 4, 5, 6, 7 a 8 | — |
| článok 23 ods. 9 | článok 33 ods. 3 |
| článok 23 ods. 10 | článok 33 ods. 4 |
| článok 24 | — |
| článok 25 ods. 1 | článok 34 ods. 1 |
| článok 25 ods. 2 | článok 34 ods. 2 |
| článok 25 ods. 3 | článok 34 ods. 3 |
| článok 25a ods. 1 | článok 35 ods. 1 |
| článok 25a ods. 2 | článok 35 ods. 2 a 3 |
| článok 25a ods. 3 | článok 35 ods. 4 |
| — | článok 35 ods. 5 |
| článok 25a ods. 4 a 5 | článok 35 ods. 6 a 7 |
| článok 26 | — |
| článok 27 | článok 36 |
| — | článok 37 |
| článok 28 | článok 38 |
| článok 29 | článok 39 |
| príloha I | príloha I |
| príloha II | príloha II |
| príloha III | príloha III |
| príloha IV | príloha IV |
| príloha V | príloha V |
| príloha VI | — |
| — | príloha VI |
| príloha VII | príloha VII |
| príloha VIII | príloha VIII |
| príloha IX | príloha IX |
| — | príloha X |
| — | príloha XI |

Smernica 2009/28/ES

Táto smernica

článok 1

článok 1

článok 2 prvý pododsek

článok 2 prvý pododsek

článok 2 druhý pododsek úvodné slová

článok 2 druhý pododsek úvodné slová

článok 2 druhý pododsek písm. a)

článok 2 druhý pododsek bod 1

článok 2 druhý pododsek písm. b)

—

—

článok 2 druhý pododsek bod 2

článok 2 druhý pododsek písm. c)

článok 2 druhý pododsek bod 3

článok 2 druhý pododsek, písm. d)

—

článok 2 druhý pododsek písm. e), f), g), h), i), j), k), l), m), n), o), p), q), r), s), t), u), v) a w)

článok 2 druhý pododsek body 24, 4, 19, 32, 33, 12, 5, 6, 45, 46, 47, 23, 39, 41, 42, 43, 36, 44 a 37

—

článok 2 druhý pododsek body 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 34, 35, 38 a 40

článok 3

—

—

článok 3

článok 4

—

—

článok 4

—

článok 5

—

článok 6

článok 5 ods. 1

článok 7 ods. 1

článok 5 ods. 2

—

článok 5 ods. 3

článok 7 ods. 2

článok 5 ods. 4 prvý, druhý, tretí a štvrtý pododsek

článok 7 ods. 3 prvý, druhý, tretí a štvrtý pododsek

—

článok 7 ods. 3 piaty a šiesty pododsek

—

článok 7 ods. 4

článok 5 ods. 5

článok 27 ods. 1 prvý pododsek písm. c)

článok 5 ods. 6 a 7

článok 7 ods. 5 a 6

článok 6 ods. 1

článok 8 ods. 1

—

článok 8 ods. 2 a 3

článok 6 ods. 2 a 3

článok 8 ods. 4 a 5

článok 7 ods. 1, 2, 3, 4 a 5

článok 9 ods. 1, 2, 3, 4 a 5

—

článok 9 ods. 6

článok 8

článok 10

článok 9 ods. 1

článok 11 ods. 1

článok 9 ods. 2 prvý pododsek písm. a), b) a c)

článok 11 ods. 2 prvý pododsek písm. a), b) a c)

—

článok 11 ods. 2 prvý pododsek písm. d)

článok 10

článok 12

článok 11 od. 1, 2 a 3

článok 13 ods. 1, 2 a 3

—

článok 13 ods. 4

článok 12

článok 14

článok 13 ods. 1 prvý pododsek

článok 15 ods. 1 prvý pododsek

článok 13 ods. 1 druhý pododsek

článok 15 ods. 1 druhý pododsek

článok 13 ods. 1 druhý pododsek písm. a) a b)

—

článok 13 ods. 1 druhý pododsek písm. c), d), e) a f)

článok 15 ods. 1 druhý pododsek písm. a), b), c) a d)

článok 13 ods. 2, 3, 4 a 5

článok 15 ods. 2, 3, 4, 5

článok 13 ods. 6 prvý pododsek

článok 15 ods. 6 prvý pododsek

článok 13 ods. 6 druhý, tretí, štvrtý a piaty pododsek

—

—

článok 15 ods. 7 a 8

—

článok 16

—

článok 17

článok 14

článok 18

článok 15 ods. 1

článok 19 ods. 1

článok 15 ods. 2 prvý, druhý a tretí pododsek

článok 19 ods. 2 prvý, druhý a tretí pododsek

—

článok 19 ods. 2 štvrtý a piaty pododsek

článok 15 ods. 2 štvrtý pododsek

článok 19 ods. 2 šiesty pododsek

článok 15 ods. 3

—

—

článok 19 ods. 3 a 4

článok 15 ods. 4 a 5

článok 19 ods. 5 a 6

článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. a)

článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. a)

článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. b) bod i)

článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. b) bod i)

—

článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. b) bod ii)

článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. b) bod ii)

článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. b) bod iii)

článok 15 ods. 6 prvý pododsek písm. c), d), e) a f)

článok 19 ods. 7 prvý pododsek písm. c), d), e) a f)

—

článok 19 ods. 7 druhý pododsek

článok 15 ods. 7

článok 19 ods. 8

článok 15 ods. 8

—

článok 15 ods. 9 a 10

článok 19 ods. 9 a 10

—

článok 19 ods. 11

článok 15 ods. 11

článok 19 ods. 12

článok 15 ods. 12

—

—

článok 19 ods. 13

článok 16 ods. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 a 8

—

článok 16 ods. 9, 10 a 11

článok 20 ods. 1, 2 a 3

—

článok 21

—

článok 22

—

článok 23

—

článok 24

—

článok 25

—

článok 26

—

článok 27

—

článok 28

článok 17 ods. 1 prvý a druhý pododsek

článok 29 ods. 1 prvý a druhý pododsek

—

článok 29 ods. 1 tretí, štvrtý a piaty pododsek

—

článok 29 ods. 2

článok 17 ods. 2 prvý a druhý pododsek

—

článok 17 ods. 2 tretí pododsek

článok 29 ods. 10 tretí pododsek

článok 17 ods. 3 prvý pododsek písm. a)

článok 29 ods. 3 prvý pododsek písm. a)

—

článok 29 ods. 3 prvý pododsek písm. b)

článok 17 ods. 3 prvý pododsek písm. b) a c)

článok 29 ods. 3 prvý pododsek písm. c) a d)

—

článok 29 ods. 3 druhý pododsek

článok 17 ods. 4

článok 29 ods. 4

článok 17 ods. 5

článok 29 ods. 5

článok 17 ods. 6 a 7

—

—

článok 29 ods. 6, 7, 8, 9, 10 a 11

článok 17 ods. 8

článok 29 ods. 12

článok 17 ods. 9

—

—

článok 29 ods. 13 a 14

článok 18 ods. 1 prvý pododsek

článok 30 ods. 1 prvý pododsek

článok 18 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c)

článok 30 ods. 1 prvý pododsek písm. a), c) a d)

—

článok 30 ods. 1 prvý pododsek písm. b)

—

článok 30 ods. 1 druhý pododsek

článok 18 ods. 2

—

—

článok 30 ods. 2

článok 18 ods. 3 prvý pododsek

článok 30 ods. 3 prvý pododsek

článok 18 ods. 3 druhý a tretí pododsek

—

článok 18 ods. 3 štvrtý a piaty pododsek

článok 30 ods. 3 druhý a tretí pododsek

článok 18 ods. 4 prvý pododsek

—

článok 18 ods. 4 druhý a tretí pododsek

článok 30 ods. 4 prvý a druhý pododsek

článok 18 ods. 4 štvrtý pododsek

—

článok 18 ods. 5 prvý a druhý pododsek

článok 30 ods. 7 prvý a druhý pododsek

článok 18 ods. 5 tretí pododsek

článok 30 ods. 8 prvý a druhý pododsek

článok 18 ods. 5 štvrtý pododsek

článok 30 ods. 5 tretí pododsek

—

článok 30 ods. 6 prvý pododsek

článok 18 ods. 5 piaty pododsek

článok 30 ods. 6 druhý pododsek

článok 18 ods. 6 prvý a druhý pododsek

článok 30 ods. 5 prvý a druhý pododsek

článok 18 ods. 6 tretí pododsek

—

článok 18 ods. 6 štvrtý pododsek

článok 30 ods. 6 tretí pododsek

—

článok 30 ods. 6 štvrtý pododsek

článok 18 ods. 6 piaty pododsek

článok 30 ods. 6 piaty pododsek

článok 18 ods. 7

článok 30 ods. 9 prvý pododsek

—

článok 30 ods. 9 druhý pododsek

článok 18 ods. 8 a 9

—

—

článok 30 ods. 10

článok 19 ods. 1 prvý pododsek

článok 31 ods. 1 prvý pododsek

článok 19 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c)

článok 31 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c)

—

článok 31 ods. 1 prvý pododsek písm. d)

článok 19 ods. 2, 3 a 4

článok 31 ods. 2, 3 a 4

článok 19 ods. 5

—

článok 19 ods. 7 prvý pododsek

článok 31 ods. 5 prvý pododsek

článok 19 ods. 7 prvý pododsek, prvá, druhá, tretia a štvrtá zarážka

—

článok 19 ods. 7 druhý a tretí pododsek

článok 31 ods. 5 druhý a tretí pododsek

článok 19 ods. 8

článok 31 ods. 6

článok 20

článok 32

článok 22

—

článok 23 ods. 1 a 2

článok 33 ods. 1 a 2

článok 23 ods. 3, 4, 5, 6, 7 a 8

—

článok 23 ods. 9

článok 33 ods. 3

článok 23 ods. 10

článok 33 ods. 4

článok 24

—

článok 25 ods. 1

článok 34 ods. 1

článok 25 ods. 2

článok 34 ods. 2

článok 25 ods. 3

článok 34 ods. 3

článok 25a ods. 1

článok 35 ods. 1

článok 25a ods. 2

článok 35 ods. 2 a 3

článok 25a ods. 3

článok 35 ods. 4

—

článok 35 ods. 5

článok 25a ods. 4 a 5

článok 35 ods. 6 a 7

článok 26

—

článok 27

článok 36

—

článok 37

článok 28

článok 38

článok 29

článok 39

príloha I

príloha I

príloha II

príloha II

príloha III

príloha III

príloha IV

príloha IV

príloha V

príloha V

príloha VI

—

—

príloha VI

príloha VII

príloha VII

príloha VIII

príloha VIII

príloha IX

príloha IX

—

príloha X

—

príloha XI

---

| 21.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 328/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 328/210

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/2002

z 11. decembra 2018,

ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Znižovanie dopytu po energii je jedným z piatich rozmerov stratégie energetickej únie zriadenej oznámením Komisie z 25. februára 2015 s názvom Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy. Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie povedie k zlepšeniu životného prostredia, zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti znížením závislosti od dovozu energie z krajín mimo Únie, zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve, čím sa zvýši kvalita života občanov. Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (4) (ďalej len „Parížska dohoda“), podľa ktorých by sa mal nárast priemernej globálnej teploty udržiavať výrazne pod 2 °C nad úrovňou z predindustriálneho obdobia a naďalej by sa malo vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C nad úrovňou z predindustriálneho obdobia. |
| --- | --- |

(1)

Znižovanie dopytu po energii je jedným z piatich rozmerov stratégie energetickej únie zriadenej oznámením Komisie z 25. februára 2015 s názvom Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy. Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie povedie k zlepšeniu životného prostredia, zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti znížením závislosti od dovozu energie z krajín mimo Únie, zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve, čím sa zvýši kvalita života občanov. Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (4) (ďalej len „Parížska dohoda“), podľa ktorých by sa mal nárast priemernej globálnej teploty udržiavať výrazne pod 2 °C nad úrovňou z predindustriálneho obdobia a naďalej by sa malo vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C nad úrovňou z predindustriálneho obdobia.

| (2) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (5) je prvkom, ktorý pomáha budovať energetickú úniu, v ktorej sa má energetická efektívnosť vnímať ako samostatný zdroj energie. Pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky treba zohľadniť zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane spotreby mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite. Energetickú efektívnosť treba zohľadniť vždy, keď sa prijímajú rozhodnutia týkajúce sa plánovania energetického systému alebo finančné rozhodnutia. K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie, než ekvivalentné riešenia na strane dodávky. Malo by to pomôcť využívať početné prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky. |
| --- | --- |

(2)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (5) je prvkom, ktorý pomáha budovať energetickú úniu, v ktorej sa má energetická efektívnosť vnímať ako samostatný zdroj energie. Pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky treba zohľadniť zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane spotreby mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite. Energetickú efektívnosť treba zohľadniť vždy, keď sa prijímajú rozhodnutia týkajúce sa plánovania energetického systému alebo finančné rozhodnutia. K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie, než ekvivalentné riešenia na strane dodávky. Malo by to pomôcť využívať početné prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky.

| (3) | Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie. |
| --- | --- |

(3)

Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie.

| (4) | Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti. Jeden z krokov uvedeným smerom vykonal Eurostat, keď 19. septembra 2017 objasnil spôsob účtovania zmlúv o energetickej efektívnosti do národných účtov, čo odstraňuje nejasnosti a uľahčuje využívanie takých zmlúv. |
| --- | --- |

(4)

Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti. Jeden z krokov uvedeným smerom vykonal Eurostat, keď 19. septembra 2017 objasnil spôsob účtovania zmlúv o energetickej efektívnosti do národných účtov, čo odstraňuje nejasnosti a uľahčuje využívanie takých zmlúv.

| (5) | Európska rada 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %. Je preto vhodné smernicu 2012/27/EÚ zmeniť v záujme jej prispôsobenia sa perspektíve v roku 2030. |
| --- | --- |

(5)

Európska rada 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %. Je preto vhodné smernicu 2012/27/EÚ zmeniť v záujme jej prispôsobenia sa perspektíve v roku 2030.

| (6) | Mala by sa jasne stanoviť potreba Únie dosiahnuť na úrovni Únie ciele energetickej efektívnosti vyjadrené v primárnej a/alebo konečnej energetickej spotrebe, a to v podobe cieľa aspoň 32,5 % na rok 2030. Projekcie z roku 2007 uvádzali primárnu energetickú spotrebu v roku 2030 vo výške 1 887 Mtoe a konečnú energetickú spotrebu vo výške 1 416 Mtoe. Zníženie na úrovni 32,5 % v roku 2030 potom predstavuje 1 273 Mtoe a 956 Mtoe. Uvedený cieľ, ktorý má rovnakú povahu ako cieľ Únie na rok 2020, by mala Komisia posúdiť na účely jeho revízie smerom nahor do roku 2023, a to v súvislosti s podstatným znížením nákladov, alebo v prípade potreby na účely splnenia medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie. Neexistujú žiadne záväzné ciele na úrovni členských štátov v horizonte rokov 2020 a 2030 a sloboda členských štátov stanoviť ich národné príspevky na základe buď primárnej alebo konečnej energetickej spotreby alebo úspor primárnej energie alebo konečnej energie či energetickej náročnosti by sa naďalej nemala obmedzovať. Členské štáty by mali pri stanovení svojich indikatívnych národných príspevkov k energetickej efektívnosti zohľadniť, že spotreba energie v Únii v roku 2030 nesmie presiahnuť 1 273 Mtoe primárnej energie a/alebo 956 Mtoe konečnej energie. To znamená, že v porovnaní s úrovňami z roku 2005 by sa mala primárna energetická spotreba v Únii znížiť o 26 % a konečná energetická spotreba o 20 %. Pokrok v dosahovaní cieľov Únie na rok 2030 treba pravidelne vyhodnocovať, čo sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (6). |
| --- | --- |

(6)

Mala by sa jasne stanoviť potreba Únie dosiahnuť na úrovni Únie ciele energetickej efektívnosti vyjadrené v primárnej a/alebo konečnej energetickej spotrebe, a to v podobe cieľa aspoň 32,5 % na rok 2030. Projekcie z roku 2007 uvádzali primárnu energetickú spotrebu v roku 2030 vo výške 1 887 Mtoe a konečnú energetickú spotrebu vo výške 1 416 Mtoe. Zníženie na úrovni 32,5 % v roku 2030 potom predstavuje 1 273 Mtoe a 956 Mtoe. Uvedený cieľ, ktorý má rovnakú povahu ako cieľ Únie na rok 2020, by mala Komisia posúdiť na účely jeho revízie smerom nahor do roku 2023, a to v súvislosti s podstatným znížením nákladov, alebo v prípade potreby na účely splnenia medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie. Neexistujú žiadne záväzné ciele na úrovni členských štátov v horizonte rokov 2020 a 2030 a sloboda členských štátov stanoviť ich národné príspevky na základe buď primárnej alebo konečnej energetickej spotreby alebo úspor primárnej energie alebo konečnej energie či energetickej náročnosti by sa naďalej nemala obmedzovať. Členské štáty by mali pri stanovení svojich indikatívnych národných príspevkov k energetickej efektívnosti zohľadniť, že spotreba energie v Únii v roku 2030 nesmie presiahnuť 1 273 Mtoe primárnej energie a/alebo 956 Mtoe konečnej energie. To znamená, že v porovnaní s úrovňami z roku 2005 by sa mala primárna energetická spotreba v Únii znížiť o 26 % a konečná energetická spotreba o 20 %. Pokrok v dosahovaní cieľov Únie na rok 2030 treba pravidelne vyhodnocovať, čo sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (6).

| (7) | Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov – s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu – do sústavy plynulo a flexibilne. Zlepšenie tejto účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(7)

Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov – s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu – do sústavy plynulo a flexibilne. Zlepšenie tejto účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov.

| (8) | Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti. Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úrovne hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

(8)

Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti. Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úrovne hospodárskeho rastu.

| (9) | Povinnosť členských štátov stanoviť dlhodobé stratégie na mobilizáciu investícií a uľahčenie obnovy vnútroštátneho fondu budov a povinnosť oznámiť ich Komisii, je vyňatá zo smernice 2012/27/EÚ a vložená do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7), v rámci ktorej uvedená povinnosť zapadá do dlhodobých plánov týkajúcich sa budov s takmer nulovou spotrebou energie a dekarbonizácie budov. |
| --- | --- |

(9)

Povinnosť členských štátov stanoviť dlhodobé stratégie na mobilizáciu investícií a uľahčenie obnovy vnútroštátneho fondu budov a povinnosť oznámiť ich Komisii, je vyňatá zo smernice 2012/27/EÚ a vložená do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7), v rámci ktorej uvedená povinnosť zapadá do dlhodobých plánov týkajúcich sa budov s takmer nulovou spotrebou energie a dekarbonizácie budov.

| (10) | S ohľadom na klimatický a energetický rámec na rok 2030 by sa povinnosť úspor energie stanovená v smernici 2012/27/EÚ mala predĺžiť na obdobie po roku 2020. Takýmto predĺžením by sa vytvorili stabilnejšie podmienky pre investorov, a tak podnietili dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. Povinnosť úspor energie má dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu a pracovných miest a mala by sa zachovať s cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušiť spojenie medzi spotrebou energie a rastom. Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné mobilizovať súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(10)

S ohľadom na klimatický a energetický rámec na rok 2030 by sa povinnosť úspor energie stanovená v smernici 2012/27/EÚ mala predĺžiť na obdobie po roku 2020. Takýmto predĺžením by sa vytvorili stabilnejšie podmienky pre investorov, a tak podnietili dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. Povinnosť úspor energie má dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu a pracovných miest a mala by sa zachovať s cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušiť spojenie medzi spotrebou energie a rastom. Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné mobilizovať súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti.

| (11) | Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú tiež pozitívny vplyv na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu spotreby vykurovacích palív vrátane tuhých vykurovacích palív. Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlament a Rady (EÚ) 2016/2284 (8). |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú tiež pozitívny vplyv na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu spotreby vykurovacích palív vrátane tuhých vykurovacích palív. Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlament a Rady (EÚ) 2016/2284 (8).

| (12) | Od členských štátov sa vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia rokov 2021 až 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby. Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas nového povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nového obdobia. Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje. Okrem toho by sa mali stanoviť rôzne možnosti vrátane tej, či energia použitá v doprave je úplne alebo čiastočne zahrnutá do základného scenára výpočtu, aby členské štáty mali flexibilitu, pokiaľ ide o výpočet objemu ich úspor energie, a zároveň sa zabezpečilo, že požadované kumulované úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým ročným úsporám vo výške aspoň 0,8 % sa dosahujú. |
| --- | --- |

(12)

Od členských štátov sa vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia rokov 2021 až 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby. Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas nového povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nového obdobia. Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje. Okrem toho by sa mali stanoviť rôzne možnosti vrátane tej, či energia použitá v doprave je úplne alebo čiastočne zahrnutá do základného scenára výpočtu, aby členské štáty mali flexibilitu, pokiaľ ide o výpočet objemu ich úspor energie, a zároveň sa zabezpečilo, že požadované kumulované úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým ročným úsporám vo výške aspoň 0,8 % sa dosahujú.

| (13) | Bolo by však neprimerané ukladať takú požiadavku Cypru a Malte. Trh s energiou týchto malých ostrovných členských štátov vykazuje osobitné vlastnosti, ktoré podstatne obmedzujú rozsah dostupných opatrení na splnenie povinnosti úspor energie, ako je napríklad existencia jediného distribútora elektrickej energie, absencia sietí zemného plynu a systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ako aj malý počet spoločností distribuujúcich ropu. Tieto osobitné vlastnosti sú znásobené malým rozsahom trhov s energiou týchto členských štátov. Od Cypru a Malty by sa preto malo požadovať len, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % konečnej energetickej spotreby v období rokov 2021 až 2030. |
| --- | --- |

(13)

Bolo by však neprimerané ukladať takú požiadavku Cypru a Malte. Trh s energiou týchto malých ostrovných členských štátov vykazuje osobitné vlastnosti, ktoré podstatne obmedzujú rozsah dostupných opatrení na splnenie povinnosti úspor energie, ako je napríklad existencia jediného distribútora elektrickej energie, absencia sietí zemného plynu a systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ako aj malý počet spoločností distribuujúcich ropu. Tieto osobitné vlastnosti sú znásobené malým rozsahom trhov s energiou týchto členských štátov. Od Cypru a Malty by sa preto malo požadovať len, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % konečnej energetickej spotreby v období rokov 2021 až 2030.

| (14) | Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Určenie určitých kategórií takých distribútorov alebo maloobchodných predajcov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie. Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa takí distribútori alebo maloobchodní predajcovia, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty. |
| --- | --- |

(14)

Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Určenie určitých kategórií takých distribútorov alebo maloobchodných predajcov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie. Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa takí distribútori alebo maloobchodní predajcovia, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty.

| (15) | Opatrenia členských štátov na zlepšenie energetickej efektívnosti v doprave sú oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia ich povinnosti úspor energie u konečného spotrebiteľa. Takéto opatrenia zahŕňajú politiky, ktoré sú okrem iného zamerané na podporu efektívnejších vozidiel, prechodu na iný druh dopravy, ako je cyklistika, chôdza a hromadná doprava, alebo plánovanie mobility a územného plánovania, ktoré znižuje dopyt po doprave. Okrem toho systémy, ktoré urýchľujú prechod na nové, efektívnejšie vozidlá, alebo politiky, ktoré podporujú prechod na využívanie výkonnejších palív, ktoré znižujú spotrebu energie na kilometer, môžu byť tiež oprávnené, pokiaľ sú v súlade s pravidlami týkajúcimi sa podstatnosti a doplnkovosti stanovenými v prílohe V k smernici 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou. Takéto opatrenia by mali byť v prípade potreby v súlade s vnútroštátnymi politickými rámcami členských štátov stanovenými podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (9). |
| --- | --- |

(15)

Opatrenia členských štátov na zlepšenie energetickej efektívnosti v doprave sú oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia ich povinnosti úspor energie u konečného spotrebiteľa. Takéto opatrenia zahŕňajú politiky, ktoré sú okrem iného zamerané na podporu efektívnejších vozidiel, prechodu na iný druh dopravy, ako je cyklistika, chôdza a hromadná doprava, alebo plánovanie mobility a územného plánovania, ktoré znižuje dopyt po doprave. Okrem toho systémy, ktoré urýchľujú prechod na nové, efektívnejšie vozidlá, alebo politiky, ktoré podporujú prechod na využívanie výkonnejších palív, ktoré znižujú spotrebu energie na kilometer, môžu byť tiež oprávnené, pokiaľ sú v súlade s pravidlami týkajúcimi sa podstatnosti a doplnkovosti stanovenými v prílohe V k smernici 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou. Takéto opatrenia by mali byť v prípade potreby v súlade s vnútroštátnymi politickými rámcami členských štátov stanovenými podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (9).

| (16) | Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (10) a ktorých výsledkom sú overiteľné, a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenia energetickej efektívnosti, možno považovať za nákladovo efektívny spôsob pre členské štáty, aby splnili svoju povinnosť úspor energie podľa smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou. |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (10) a ktorých výsledkom sú overiteľné, a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenia energetickej efektívnosti, možno považovať za nákladovo efektívny spôsob pre členské štáty, aby splnili svoju povinnosť úspor energie podľa smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou.

| (17) | V rámci povinných schém by členské štáty mali mať ako alternatívu k požiadavke, aby povinné subjekty dosiahli objem kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa požadovaný podľa článku 7 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou, možnosť umožniť povinným subjektom prispievať do národného fondu energetickej efektívnosti alebo od nich tento príspevok vyžadovať. |
| --- | --- |

(17)

V rámci povinných schém by členské štáty mali mať ako alternatívu k požiadavke, aby povinné subjekty dosiahli objem kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa požadovaný podľa článku 7 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou, možnosť umožniť povinným subjektom prispievať do národného fondu energetickej efektívnosti alebo od nich tento príspevok vyžadovať.

| (18) | Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 4 a 5 stanovený touto smernicou, členské štáty a povinné subjekty by mali využívať všetky dostupné prostriedky a technológie na dosiahnutie požadovaných kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, a to aj prostredníctvom podpory udržateľných technológií v rámci účinných systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, efektívnej infraštruktúry vykurovania a chladenia a energetických auditov alebo rovnocenných systémov manažérstva za predpokladu, že nárokované úspory energie sú v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 7 a v prílohe V k smernici 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou. Členské štáty by sa mali usilovať o vysokú mieru flexibility pri navrhovaní a vykonávaní alternatívnych politických opatrení. |
| --- | --- |

(18)

Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 4 a 5 stanovený touto smernicou, členské štáty a povinné subjekty by mali využívať všetky dostupné prostriedky a technológie na dosiahnutie požadovaných kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, a to aj prostredníctvom podpory udržateľných technológií v rámci účinných systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, efektívnej infraštruktúry vykurovania a chladenia a energetických auditov alebo rovnocenných systémov manažérstva za predpokladu, že nárokované úspory energie sú v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 7 a v prílohe V k smernici 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou. Členské štáty by sa mali usilovať o vysokú mieru flexibility pri navrhovaní a vykonávaní alternatívnych politických opatrení.

| (19) | Hoci sa dlhodobými opatreniami energetickej efektívnosti budú dosahovať úspory energie aj po roku 2020, avšak na účely prispievania k cieľu energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 by sa týmito opatreniami mali po roku 2020 dosiahnuť nové úspory. Na druhej strane úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 by sa nemali započítať do kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa vyžadovaných za obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(19)

Hoci sa dlhodobými opatreniami energetickej efektívnosti budú dosahovať úspory energie aj po roku 2020, avšak na účely prispievania k cieľu energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 by sa týmito opatreniami mali po roku 2020 dosiahnuť nové úspory. Na druhej strane úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 by sa nemali započítať do kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa vyžadovaných za obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

| (20) | Nové úspory by mali ísť nad rámec „bežného chodu vecí“, takže úspory, ku ktorým by došlo v každom prípade, by sa nemali započítavať do plnenia požiadaviek úspor energie. Na výpočet dosahu zavedených opatrení by sa mali zohľadniť iba čisté úspory vyjadrené zmenou spotreby energie, ktorú možno priamo prisúdiť danému opatreniu energetickej efektívnosti. Na výpočet čistých úspor by mali členské štáty stanoviť základný scenár toho, ako by sa situácia vyvíjala bez predmetného opatrenia. Predmetné politické opatrenie by sa malo vyhodnotiť vzhľadom na uvedený základný scenár. Členské štáty by mali zohľadniť skutočnosť, že v rovnakom časovom rámci môžu byť vykonané aj iné politické opatrenia, ktoré tiež môžu mať vplyv na objem úspor energie, takže nie všetky zmeny pozorované od zavedenia konkrétneho hodnoteného politického opatrenia možno pripísať výlučne danému politickému opatreniu. Opatrenia povinného, zúčastňujúceho sa alebo povereného subjektu by mali skutočne prispievať k dosahovaniu nárokovaných úspor energie, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky podstatnosti. |
| --- | --- |

(20)

Nové úspory by mali ísť nad rámec „bežného chodu vecí“, takže úspory, ku ktorým by došlo v každom prípade, by sa nemali započítavať do plnenia požiadaviek úspor energie. Na výpočet dosahu zavedených opatrení by sa mali zohľadniť iba čisté úspory vyjadrené zmenou spotreby energie, ktorú možno priamo prisúdiť danému opatreniu energetickej efektívnosti. Na výpočet čistých úspor by mali členské štáty stanoviť základný scenár toho, ako by sa situácia vyvíjala bez predmetného opatrenia. Predmetné politické opatrenie by sa malo vyhodnotiť vzhľadom na uvedený základný scenár. Členské štáty by mali zohľadniť skutočnosť, že v rovnakom časovom rámci môžu byť vykonané aj iné politické opatrenia, ktoré tiež môžu mať vplyv na objem úspor energie, takže nie všetky zmeny pozorované od zavedenia konkrétneho hodnoteného politického opatrenia možno pripísať výlučne danému politickému opatreniu. Opatrenia povinného, zúčastňujúceho sa alebo povereného subjektu by mali skutočne prispievať k dosahovaniu nárokovaných úspor energie, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky podstatnosti.

| (21) | Je dôležité, aby sa v prípade potreby vo výpočte úspor energie zohľadnili všetky články energetického reťazca s cieľom zvýšiť potenciál úspor energie v oblasti prenosu a distribúcie elektriny. |
| --- | --- |

(21)

Je dôležité, aby sa v prípade potreby vo výpočte úspor energie zohľadnili všetky články energetického reťazca s cieľom zvýšiť potenciál úspor energie v oblasti prenosu a distribúcie elektriny.

| (22) | Efektívne hospodárenie s vodami môže výrazne prispieť k úsporám energie. Podiel odvetví vodohospodárstva a odpadových vôd na spotrebe elektriny v Únii je 3,5 %, pričom sa očakáva sa, že uvedený podiel vzrastie. Okrem toho úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotrebovanej vody v Únii a odvetvie energetiky je najväčším spotrebiteľom vody, predstavujúc 44 % spotreby. Mal by sa v plnej miere preskúmať potenciál úspor energie prostredníctvom inteligentných technológií a procesov. |
| --- | --- |

(22)

Efektívne hospodárenie s vodami môže výrazne prispieť k úsporám energie. Podiel odvetví vodohospodárstva a odpadových vôd na spotrebe elektriny v Únii je 3,5 %, pričom sa očakáva sa, že uvedený podiel vzrastie. Okrem toho úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotrebovanej vody v Únii a odvetvie energetiky je najväčším spotrebiteľom vody, predstavujúc 44 % spotreby. Mal by sa v plnej miere preskúmať potenciál úspor energie prostredníctvom inteligentných technológií a procesov.

| (23) | V súlade s článkom 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by mali byť politiky Únie v oblasti energetickej efektívnosti inkluzívne a mali by teda zabezpečovať dostupnosť opatrení energetickej efektívnosti pre spotrebiteľov postihnutých energetickou chudobou. Zlepšenia energetickej efektívnosti budov by mali byť prínosom najmä pre zraniteľné domácnosti vrátane domácností postihnutých energetickou chudobou a prípadne pre tých, ktorí bývajú v sociálnych bytoch. Členské štáty môžu už teraz vyžadovať od povinných subjektov, aby do opatrení na úsporu energie zahrnuli sociálne ciele, ktoré súvisia s energetickou chudobou, a táto možnosť by sa mala rozšíriť aj o alternatívne politické opatrenia a národné fondy energetickej efektívnosti a mala by sa zmeniť na povinnosť, a to pri umožnení členským štátom zachovať si úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o ich veľkosť, rozsah a obsah. Ak povinná schéma energetickej efektívnosti nepovoľuje opatrenia týkajúce sa jednotlivých spotrebiteľov energie, opatrenia na zmiernenie energetickej chudoby môže členský štát prijať len prostredníctvom alternatívnych politických opatrení. |
| --- | --- |

(23)

V súlade s článkom 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by mali byť politiky Únie v oblasti energetickej efektívnosti inkluzívne a mali by teda zabezpečovať dostupnosť opatrení energetickej efektívnosti pre spotrebiteľov postihnutých energetickou chudobou. Zlepšenia energetickej efektívnosti budov by mali byť prínosom najmä pre zraniteľné domácnosti vrátane domácností postihnutých energetickou chudobou a prípadne pre tých, ktorí bývajú v sociálnych bytoch. Členské štáty môžu už teraz vyžadovať od povinných subjektov, aby do opatrení na úsporu energie zahrnuli sociálne ciele, ktoré súvisia s energetickou chudobou, a táto možnosť by sa mala rozšíriť aj o alternatívne politické opatrenia a národné fondy energetickej efektívnosti a mala by sa zmeniť na povinnosť, a to pri umožnení členským štátom zachovať si úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o ich veľkosť, rozsah a obsah. Ak povinná schéma energetickej efektívnosti nepovoľuje opatrenia týkajúce sa jednotlivých spotrebiteľov energie, opatrenia na zmiernenie energetickej chudoby môže členský štát prijať len prostredníctvom alternatívnych politických opatrení.

| (24) | Približne 50 miliónov domácností v Únii je postihnutých energetickou chudobou. Opatrenia energetickej efektívnosti musia preto byť ústredným prvkom každej nákladovo efektívnej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov, pričom dopĺňajú politiky sociálneho zabezpečenia na úrovni členských štátov. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti významne znížili energetickú chudobu nájomníkov, mala by sa vziať do úvahy nákladová efektívnosť takýchto opatrení, ako aj ich cenová dostupnosť pre vlastníkov nehnuteľností a nájomníkov, pričom na úrovni členských štátov by mala byť pre takéto opatrenia zaručená primeraná finančná podpora. Fond budov v Únii je v súlade s cieľmi Parížskej dohody potrebné v dlhodobom horizonte zmeniť na fond budov s takmer nulovou spotrebou energie. Súčasná miera obnovy budov je nedostatočná a najťažšie je dosiahnuť obnovu budov, ktoré majú v užívaní občania s nízkymi príjmami postihnutí energetickou chudobou. Opatrenia stanovené v tejto smernici, ktoré sa týkajú povinnosti dosiahnuť úspory energie, povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, sú preto mimoriadne dôležité. |
| --- | --- |

(24)

Približne 50 miliónov domácností v Únii je postihnutých energetickou chudobou. Opatrenia energetickej efektívnosti musia preto byť ústredným prvkom každej nákladovo efektívnej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov, pričom dopĺňajú politiky sociálneho zabezpečenia na úrovni členských štátov. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti významne znížili energetickú chudobu nájomníkov, mala by sa vziať do úvahy nákladová efektívnosť takýchto opatrení, ako aj ich cenová dostupnosť pre vlastníkov nehnuteľností a nájomníkov, pričom na úrovni členských štátov by mala byť pre takéto opatrenia zaručená primeraná finančná podpora. Fond budov v Únii je v súlade s cieľmi Parížskej dohody potrebné v dlhodobom horizonte zmeniť na fond budov s takmer nulovou spotrebou energie. Súčasná miera obnovy budov je nedostatočná a najťažšie je dosiahnuť obnovu budov, ktoré majú v užívaní občania s nízkymi príjmami postihnutí energetickou chudobou. Opatrenia stanovené v tejto smernici, ktoré sa týkajú povinnosti dosiahnuť úspory energie, povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, sú preto mimoriadne dôležité.

| (25) | Zníženie výdavkov spotrebiteľov za energiu by sa malo dosiahnuť tak, že spotrebiteľom sa poskytne pomoc pri znižovaní spotreby energie znížením energetických potrieb budov a zlepšením účinnosti spotrebičov, čo by malo byť spojené s dostupnosťou druhov dopravy s nízkou spotrebou energie prepojených s verejnou dopravou a využívaním bicyklov. |
| --- | --- |

(25)

Zníženie výdavkov spotrebiteľov za energiu by sa malo dosiahnuť tak, že spotrebiteľom sa poskytne pomoc pri znižovaní spotreby energie znížením energetických potrieb budov a zlepšením účinnosti spotrebičov, čo by malo byť spojené s dostupnosťou druhov dopravy s nízkou spotrebou energie prepojených s verejnou dopravou a využívaním bicyklov.

| (26) | Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. |
| --- | --- |

(26)

Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín.

| (27) | Náklady a prínosy všetkých prijatých opatrení energetickej efektívnosti vrátane doby návratnosti investícií by mali byť pre spotrebiteľov úplne transparentné. |
| --- | --- |

(27)

Náklady a prínosy všetkých prijatých opatrení energetickej efektívnosti vrátane doby návratnosti investícií by mali byť pre spotrebiteľov úplne transparentné.

| (28) | Pri vykonávaní smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

(28)

Pri vykonávaní smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva.

| (29) | Členské štáty by v snahe podporovať a uľahčovať zavádzanie opatrení energetickej efektívnosti mali využívať nové obchodné modely a technológie vrátane inovatívnych energetických služieb pre veľkých a malých odberateľov. |
| --- | --- |

(29)

Členské štáty by v snahe podporovať a uľahčovať zavádzanie opatrení energetickej efektívnosti mali využívať nové obchodné modely a technológie vrátane inovatívnych energetických služieb pre veľkých a malých odberateľov.

| (30) | V rámci opatrení stanovených v oznámení Komisie z 15. júla 2015 s názvom Vytváranie nového prístupu s dôrazom na spotrebiteľov energie v kontexte energetickej únie a stratégie pre vykurovanie a chladenie treba posilniť minimálne práva spotrebiteľov na presné, spoľahlivé, zrozumiteľné a včasné informácie o ich spotrebe energie. Články 9 až 11 smernice 2012/27/EÚ a jej príloha VII by sa mali zmeniť, aby sa v nich stanovila častá a lepšia spätná väzba o spotrebe energie, pokiaľ je to technicky možné a nákladovo efektívne vzhľadom na použité meracie zariadenia. Táto smernica objasňuje, že nákladová efektívnosť pomerového merania závisí od toho, či sú súvisiace náklady primerané možným úsporám energie. Pri posudzovaní nákladovej efektívnosti pomerového merania sa môže zohľadniť vplyv ďalších konkrétnych plánovaných opatrení v danej budove, napríklad akejkoľvek pripravovanej obnovy. |
| --- | --- |

(30)

V rámci opatrení stanovených v oznámení Komisie z 15. júla 2015 s názvom Vytváranie nového prístupu s dôrazom na spotrebiteľov energie v kontexte energetickej únie a stratégie pre vykurovanie a chladenie treba posilniť minimálne práva spotrebiteľov na presné, spoľahlivé, zrozumiteľné a včasné informácie o ich spotrebe energie. Články 9 až 11 smernice 2012/27/EÚ a jej príloha VII by sa mali zmeniť, aby sa v nich stanovila častá a lepšia spätná väzba o spotrebe energie, pokiaľ je to technicky možné a nákladovo efektívne vzhľadom na použité meracie zariadenia. Táto smernica objasňuje, že nákladová efektívnosť pomerového merania závisí od toho, či sú súvisiace náklady primerané možným úsporám energie. Pri posudzovaní nákladovej efektívnosti pomerového merania sa môže zohľadniť vplyv ďalších konkrétnych plánovaných opatrení v danej budove, napríklad akejkoľvek pripravovanej obnovy.

| (31) | Táto smernica tiež objasňuje, že práva spojené s vyúčtovaním a informáciami o vyúčtovaní alebo spotrebe by sa mali vzťahovať na spotrebiteľov tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody dodávaných z centrálneho zdroja, aj keď nemajú s dodávateľom energie priamy individuálny zmluvný vzťah. Vymedzenie pojmu „koncový odberateľ“ je možné chápať tak, že sa vzťahuje len na fyzické alebo právnické osoby, ktoré nakupujú energiu na základe priameho individuálneho zmluvného vzťahu s dodávateľom energie. Na účely dotknutých ustanovení by sa preto mal zaviesť pojem „konečný spotrebiteľ“, ktorý by sa vzťahoval na širšiu skupinu spotrebiteľov a okrem koncových odberateľov, ktorí nakupujú teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, by zahŕňal aj užívateľov individuálnych budov alebo individuálnych jednotiek bytových domov alebo viacúčelových budov, ak sú takéto jednotky zásobované z centrálneho zdroja a ak užívatelia nemajú priamy alebo individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie. Pojem „pomerové meranie“ by sa mal vzťahovať na meranie spotreby v individuálnych jednotkách takýchto budov. |
| --- | --- |

(31)

Táto smernica tiež objasňuje, že práva spojené s vyúčtovaním a informáciami o vyúčtovaní alebo spotrebe by sa mali vzťahovať na spotrebiteľov tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody dodávaných z centrálneho zdroja, aj keď nemajú s dodávateľom energie priamy individuálny zmluvný vzťah. Vymedzenie pojmu „koncový odberateľ“ je možné chápať tak, že sa vzťahuje len na fyzické alebo právnické osoby, ktoré nakupujú energiu na základe priameho individuálneho zmluvného vzťahu s dodávateľom energie. Na účely dotknutých ustanovení by sa preto mal zaviesť pojem „konečný spotrebiteľ“, ktorý by sa vzťahoval na širšiu skupinu spotrebiteľov a okrem koncových odberateľov, ktorí nakupujú teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, by zahŕňal aj užívateľov individuálnych budov alebo individuálnych jednotiek bytových domov alebo viacúčelových budov, ak sú takéto jednotky zásobované z centrálneho zdroja a ak užívatelia nemajú priamy alebo individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie. Pojem „pomerové meranie“ by sa mal vzťahovať na meranie spotreby v individuálnych jednotkách takýchto budov.

| (32) | S cieľom dosiahnuť transparentnosť vyúčtovania individuálnej spotreby tepelnej energie, a tak uľahčiť zavedenie pomerového merania, by členské štáty mali zabezpečiť, aby mali zavedené transparentné a verejne dostupné vnútroštátne pravidlá rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách. Členské štáty by mohli okrem transparentnosti zvážiť prijatie opatrení na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti poskytovania služieb pomerového merania, a tým pomôcť zabezpečiť primeranosť všetkých nákladov, ktoré znášajú koneční spotrebitelia. |
| --- | --- |

(32)

S cieľom dosiahnuť transparentnosť vyúčtovania individuálnej spotreby tepelnej energie, a tak uľahčiť zavedenie pomerového merania, by členské štáty mali zabezpečiť, aby mali zavedené transparentné a verejne dostupné vnútroštátne pravidlá rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách. Členské štáty by mohli okrem transparentnosti zvážiť prijatie opatrení na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti poskytovania služieb pomerového merania, a tým pomôcť zabezpečiť primeranosť všetkých nákladov, ktoré znášajú koneční spotrebitelia.

| (33) | Do 25. októbra 2020 by mali novo namontované meradlá tepla a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňovať diaľkový odpočet, aby sa zaistilo nákladovo efektívne a časté poskytovanie informácií o spotrebe. Zmeny smernice 2012/27/EÚ zavedené touto smernicou týkajúce sa merania v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; pomerového merania a rozdelenia nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; požiadavky na diaľkový odpočet; informácií o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; nákladov na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; a minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody sa majú uplatňovať len na vykurovanie, chladenie a dodávku teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či sa pochôdzkové systémy odčítania meradiel (walk-by) alebo systémy odčítania meradiel z vozidla (drive-by) majú považovať za diaľkovo odpočítateľné alebo nie. Pri zariadeniach umožňujúcich diaľkový odpočet sa na vykonanie odpočtu nevyžaduje prístup do jednotlivých bytov alebo jednotiek. |
| --- | --- |

(33)

Do 25. októbra 2020 by mali novo namontované meradlá tepla a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňovať diaľkový odpočet, aby sa zaistilo nákladovo efektívne a časté poskytovanie informácií o spotrebe. Zmeny smernice 2012/27/EÚ zavedené touto smernicou týkajúce sa merania v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; pomerového merania a rozdelenia nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; požiadavky na diaľkový odpočet; informácií o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; nákladov na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; a minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody sa majú uplatňovať len na vykurovanie, chladenie a dodávku teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či sa pochôdzkové systémy odčítania meradiel (walk-by) alebo systémy odčítania meradiel z vozidla (drive-by) majú považovať za diaľkovo odpočítateľné alebo nie. Pri zariadeniach umožňujúcich diaľkový odpočet sa na vykonanie odpočtu nevyžaduje prístup do jednotlivých bytov alebo jednotiek.

| (34) | Členské štáty by mali vziať do úvahy skutočnosť, že úspešné zavedenie nových technológií na meranie spotreby energie si vyžaduje zvýšené investície do vzdelávania a zručností tak pre užívateľov, ako aj pre dodávateľov energie. |
| --- | --- |

(34)

Členské štáty by mali vziať do úvahy skutočnosť, že úspešné zavedenie nových technológií na meranie spotreby energie si vyžaduje zvýšené investície do vzdelávania a zručností tak pre užívateľov, ako aj pre dodávateľov energie.

| (35) | Informácie o vyúčtovaní a ročné výkazy sú dôležitým prostriedkom informovania odberateľov o ich spotrebe energie. Údaje o spotrebe a nákladoch môžu tiež obsahovať ďalšie informácie, ktoré pomáhajú spotrebiteľom porovnať si svoju súčasnú zmluvu s inými ponukami a využiť mechanizmus na podávanie sťažností a mechanizmus alternatívneho riešenia sporov. Avšak vzhľadom na to, že spory súvisiace s vyúčtovaním sú častým zdrojom sťažností spotrebiteľov a predstavujú faktor, ktorý prispieva k trvalo nízkej úrovni spokojnosti spotrebiteľov a zainteresovanosti vo vzťahu k svojim poskytovateľom energie, je potrebné, aby vyúčtovanie bolo jednoduchšie, jasnejšie a ľahšie pochopiteľné, pričom je potrebné zabezpečiť, aby jednotlivé nástroje, ako sú informácie o vyúčtovaní, informačné nástroje a ročné výkazy, poskytovali všetky potrebné informácie, aby spotrebitelia mohli regulovať svoju spotrebu energie, porovnávať ponuky a meniť dodávateľov. |
| --- | --- |

(35)

Informácie o vyúčtovaní a ročné výkazy sú dôležitým prostriedkom informovania odberateľov o ich spotrebe energie. Údaje o spotrebe a nákladoch môžu tiež obsahovať ďalšie informácie, ktoré pomáhajú spotrebiteľom porovnať si svoju súčasnú zmluvu s inými ponukami a využiť mechanizmus na podávanie sťažností a mechanizmus alternatívneho riešenia sporov. Avšak vzhľadom na to, že spory súvisiace s vyúčtovaním sú častým zdrojom sťažností spotrebiteľov a predstavujú faktor, ktorý prispieva k trvalo nízkej úrovni spokojnosti spotrebiteľov a zainteresovanosti vo vzťahu k svojim poskytovateľom energie, je potrebné, aby vyúčtovanie bolo jednoduchšie, jasnejšie a ľahšie pochopiteľné, pričom je potrebné zabezpečiť, aby jednotlivé nástroje, ako sú informácie o vyúčtovaní, informačné nástroje a ročné výkazy, poskytovali všetky potrebné informácie, aby spotrebitelia mohli regulovať svoju spotrebu energie, porovnávať ponuky a meniť dodávateľov.

| (36) | Opatrenia členských štátov by mali byť podporené dobre navrhnutými a účinnými finančnými nástrojmi Únie, ako sú napríklad európske štrukturálne a investičné fondy, Európsky fond pre strategické investície a financovaním zo strany Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“), ktoré by mali podporovať investície do energetickej efektívnosti vo všetkých článkoch energetického reťazca a uplatňovať komplexnú analýzu nákladov a prínosov s modelom diferencovaných diskontných sadzieb. Finančná podpora by sa mala zameriavať na nákladovo efektívne metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti, čo by viedlo k zníženiu spotreby energie. EIB a EBOR by spolu s národnými podpornými bankami mali navrhovať, vytvárať a financovať programy a projekty určené pre oblasť efektívnosti, a to aj pre energeticky chudobné domácnosti. |
| --- | --- |

(36)

Opatrenia členských štátov by mali byť podporené dobre navrhnutými a účinnými finančnými nástrojmi Únie, ako sú napríklad európske štrukturálne a investičné fondy, Európsky fond pre strategické investície a financovaním zo strany Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“), ktoré by mali podporovať investície do energetickej efektívnosti vo všetkých článkoch energetického reťazca a uplatňovať komplexnú analýzu nákladov a prínosov s modelom diferencovaných diskontných sadzieb. Finančná podpora by sa mala zameriavať na nákladovo efektívne metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti, čo by viedlo k zníženiu spotreby energie. EIB a EBOR by spolu s národnými podpornými bankami mali navrhovať, vytvárať a financovať programy a projekty určené pre oblasť efektívnosti, a to aj pre energeticky chudobné domácnosti.

| (37) | Aby bolo možné aktualizovať prílohy k smernici 2012/27/EÚ a harmonizované referenčné hodnoty účinnosti, treba predĺžiť delegovanie právomocí udelených Komisii. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (11). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(37)

Aby bolo možné aktualizovať prílohy k smernici 2012/27/EÚ a harmonizované referenčné hodnoty účinnosti, treba predĺžiť delegovanie právomocí udelených Komisii. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (11). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (38) | S cieľom vyhodnotiť účinnosť smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou by sa mala zaviesť požiadavka uskutočniť celkové preskúmanie uvedenej smernice a predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára 2024. Uvedené preskúmanie by sa malo uskutočniť po globálnom hodnotení Rámcovým dohovorom Organizácie Spojených národov o zmene klímy v roku 2023, aby mohlo v rámci uvedeného procesu prebehnúť potrebné zosúladenie, pričom by sa mal zohľadniť aj hospodársky vývoj a vývoj v oblasti inovácie. |
| --- | --- |

(38)

S cieľom vyhodnotiť účinnosť smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou by sa mala zaviesť požiadavka uskutočniť celkové preskúmanie uvedenej smernice a predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára 2024. Uvedené preskúmanie by sa malo uskutočniť po globálnom hodnotení Rámcovým dohovorom Organizácie Spojených národov o zmene klímy v roku 2023, aby mohlo v rámci uvedeného procesu prebehnúť potrebné zosúladenie, pričom by sa mal zohľadniť aj hospodársky vývoj a vývoj v oblasti inovácie.

| (39) | Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v smernici 2012/27/EÚ, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti. |
| --- | --- |

(39)

Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v smernici 2012/27/EÚ, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti.

| (40) | Vzhľadom na technologický pokrok a rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore výroby elektriny by sa mal prehodnotiť predvolený koeficient úspor elektriny v kWh, aby odrážal zmeny faktora primárnej energie pre elektrinu. Výpočty faktora primárnej energie pre elektrinu, v ktorých je premietnutý energetický mix, vychádzajú z priemerných ročných hodnôt. Na výrobu elektriny a tepla z jadrovej energie sa uplatňuje výpočtová metóda „fyzického energetického obsahu“ a na výrobu elektriny a tepla z fosílnych palív a biomasy sa uplatňuje metóda „účinnosti technickej premeny“. V prípade energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov je metódou priamy ekvivalent vychádzajúci z prístupu založeného na „celkovej primárnej energii“. Na výpočet podielu primárnej energie pre elektrinu v kombinovanej výrobe sa používa metóda stanovená v prílohe II k smernici 2012/27/EÚ. Namiesto marginálnej pozície na trhu sa používa priemerná. V prípade nepalivových obnoviteľných zdrojov energie sa predpokladá účinnosť premeny 100 %, v prípade geotermálnych elektrární 10 % a v prípade jadrových elektrární 33 %. Celková účinnosť kogenerácie sa počíta na základe najnovších údajov Eurostatu. Pokiaľ ide o vymedzenie systému, hodnota faktora primárnej energie je 1 pre všetky zdroje energie. Hodnota faktora primárnej energie sa vzťahuje k roku 2018 a vychádza z interpolovaných údajov najnovšej verzie referenčného scenára PRIMES na roky 2015 a 2020 upravených o údaje Eurostatu do roku 2016. Analýza zahŕňa členské štáty a Nórsko. Súbor údajov pre Nórsko je založený na údajoch Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na technologický pokrok a rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore výroby elektriny by sa mal prehodnotiť predvolený koeficient úspor elektriny v kWh, aby odrážal zmeny faktora primárnej energie pre elektrinu. Výpočty faktora primárnej energie pre elektrinu, v ktorých je premietnutý energetický mix, vychádzajú z priemerných ročných hodnôt. Na výrobu elektriny a tepla z jadrovej energie sa uplatňuje výpočtová metóda „fyzického energetického obsahu“ a na výrobu elektriny a tepla z fosílnych palív a biomasy sa uplatňuje metóda „účinnosti technickej premeny“. V prípade energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov je metódou priamy ekvivalent vychádzajúci z prístupu založeného na „celkovej primárnej energii“. Na výpočet podielu primárnej energie pre elektrinu v kombinovanej výrobe sa používa metóda stanovená v prílohe II k smernici 2012/27/EÚ. Namiesto marginálnej pozície na trhu sa používa priemerná. V prípade nepalivových obnoviteľných zdrojov energie sa predpokladá účinnosť premeny 100 %, v prípade geotermálnych elektrární 10 % a v prípade jadrových elektrární 33 %. Celková účinnosť kogenerácie sa počíta na základe najnovších údajov Eurostatu. Pokiaľ ide o vymedzenie systému, hodnota faktora primárnej energie je 1 pre všetky zdroje energie. Hodnota faktora primárnej energie sa vzťahuje k roku 2018 a vychádza z interpolovaných údajov najnovšej verzie referenčného scenára PRIMES na roky 2015 a 2020 upravených o údaje Eurostatu do roku 2016. Analýza zahŕňa členské štáty a Nórsko. Súbor údajov pre Nórsko je založený na údajoch Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu.

| (41) | Úspory energie vyplývajúce z uplatňovania práva Únie by sa nemali nárokovať, pokiaľ nevyplývajú z opatrenia, ktoré prekračuje minimálne požiadavky stanovené v predmetnom právnom akte Únie, či už stanovením ambicióznejších požiadaviek na energetickú efektívnosť na úrovni členského štátu alebo intenzívnejším uplatňovaním daného opatrenia. Budovy predstavujú významný potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej efektívnosti a obnova budov je kľúčovým a dlhodobým prvkom pri zvyšovaní úspor energie spojeným s úsporami z rozsahu. Je preto potrebné objasniť, že všetky úspory energie dosiahnuté opatreniami na podporu obnovy existujúcich budov si možno nárokovať za predpokladu, že prevyšujú úspory, ku ktorým by došlo bez prijatia daného politického opatrenia a za predpokladu, že členský štát preukáže, že povinný, zúčastňujúci sa alebo poverený subjekt skutočne prispel k dosiahnutiu nárokovaných úspor energie. |
| --- | --- |

(41)

Úspory energie vyplývajúce z uplatňovania práva Únie by sa nemali nárokovať, pokiaľ nevyplývajú z opatrenia, ktoré prekračuje minimálne požiadavky stanovené v predmetnom právnom akte Únie, či už stanovením ambicióznejších požiadaviek na energetickú efektívnosť na úrovni členského štátu alebo intenzívnejším uplatňovaním daného opatrenia. Budovy predstavujú významný potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej efektívnosti a obnova budov je kľúčovým a dlhodobým prvkom pri zvyšovaní úspor energie spojeným s úsporami z rozsahu. Je preto potrebné objasniť, že všetky úspory energie dosiahnuté opatreniami na podporu obnovy existujúcich budov si možno nárokovať za predpokladu, že prevyšujú úspory, ku ktorým by došlo bez prijatia daného politického opatrenia a za predpokladu, že členský štát preukáže, že povinný, zúčastňujúci sa alebo poverený subjekt skutočne prispel k dosiahnutiu nárokovaných úspor energie.

| (42) | V súlade so stratégiou energetickej únie a zásadami lepšej tvorby práva by sa mal klásť väčší dôraz na pravidlá monitorovania a overovania, ktoré sa týkajú vykonávania povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, vrátane požiadavky kontrolovať štatisticky reprezentatívnu vzorku opatrení. V smernici 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou by sa štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti mali chápať ako požiadavka na vytvorenie podsúboru štatistickej populácie daných opatrení na úsporu energie takým spôsobom, ktorý bude presne odrážať celú populáciu všetkých opatrení na úsporu energie, a tak umožňovať primerane spoľahlivé závery, pokiaľ ide o dôveryhodnosť všetkých opatrení. |
| --- | --- |

(42)

V súlade so stratégiou energetickej únie a zásadami lepšej tvorby práva by sa mal klásť väčší dôraz na pravidlá monitorovania a overovania, ktoré sa týkajú vykonávania povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, vrátane požiadavky kontrolovať štatisticky reprezentatívnu vzorku opatrení. V smernici 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou by sa štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti mali chápať ako požiadavka na vytvorenie podsúboru štatistickej populácie daných opatrení na úsporu energie takým spôsobom, ktorý bude presne odrážať celú populáciu všetkých opatrení na úsporu energie, a tak umožňovať primerane spoľahlivé závery, pokiaľ ide o dôveryhodnosť všetkých opatrení.

| (43) | Energiou, ktorá sa na budovách alebo v nich získava z obnoviteľných zdrojov, sa znižuje množstvo energie dodávanej z fosílnych palív. Znižovanie spotreby energie a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v sektore budov sú významnými opatreniami na znižovanie energetickej závislosti Únie, ako aj emisií skleníkových plynov v Únii, najmä vzhľadom na ambiciózne ciele v oblasti klímy a energetiky stanovené do roku 2030, ako aj na globálny záväzok prijatý v kontexte Parížskej dohody. Na účely svojej povinnosti kumulatívnych úspor energie môžu členské štáty s cieľom splniť svoje požiadavky úspor energie zohľadniť v relevantných prípadoch úspory energie vyplývajúce z energie z obnoviteľných zdrojov získanej na budovách alebo v nich na vlastnú spotrebu. |
| --- | --- |

(43)

Energiou, ktorá sa na budovách alebo v nich získava z obnoviteľných zdrojov, sa znižuje množstvo energie dodávanej z fosílnych palív. Znižovanie spotreby energie a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v sektore budov sú významnými opatreniami na znižovanie energetickej závislosti Únie, ako aj emisií skleníkových plynov v Únii, najmä vzhľadom na ambiciózne ciele v oblasti klímy a energetiky stanovené do roku 2030, ako aj na globálny záväzok prijatý v kontexte Parížskej dohody. Na účely svojej povinnosti kumulatívnych úspor energie môžu členské štáty s cieľom splniť svoje požiadavky úspor energie zohľadniť v relevantných prípadoch úspory energie vyplývajúce z energie z obnoviteľných zdrojov získanej na budovách alebo v nich na vlastnú spotrebu.

| (44) | V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom (12) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené. |
| --- | --- |

(44)

V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom (12) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

| (45) | Keďže ciele tejto smernice, a to do roku 2020 dosiahnuť ciele Únie v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni 20 % a do roku 2030 na úrovni aspoň 32,5 % a vytvoriť podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti v období po uvedených rokoch, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(45)

Keďže ciele tejto smernice, a to do roku 2020 dosiahnuť ciele Únie v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni 20 % a do roku 2030 na úrovni aspoň 32,5 % a vytvoriť podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti v období po uvedených rokoch, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (46) | Smernica 2012/27/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(46)

Smernica 2012/27/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Smernica 2012/27/EÚ sa mení takto:

| 1. | V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Touto smernicou sa stanovuje spoločný rámec opatrení na podporu energetickej efektívnosti v Únii s cieľom zabezpečiť dosiahnutie hlavných cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2020 na úrovni 20 % a jej hlavných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 na úrovni aspoň 32,5 %, a vytvárajú sa ňou podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti v období po týchto rokoch.
  Táto smernica stanovuje pravidlá na odstránenie prekážok na trhu s energiou a prekonanie zlyhaní trhu, ktoré bránia efektívnosti pri dodávke a využívaní energie, a stanovuje zavedenie indikatívnych národných cieľov energetickej efektívnosti a príspevkov na roky 2020 a 2030.
  Táto smernica prispieva k implementácii zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Touto smernicou sa stanovuje spoločný rámec opatrení na podporu energetickej efektívnosti v Únii s cieľom zabezpečiť dosiahnutie hlavných cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2020 na úrovni 20 % a jej hlavných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 na úrovni aspoň 32,5 %, a vytvárajú sa ňou podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti v období po týchto rokoch.

Táto smernica stanovuje pravidlá na odstránenie prekážok na trhu s energiou a prekonanie zlyhaní trhu, ktoré bránia efektívnosti pri dodávke a využívaní energie, a stanovuje zavedenie indikatívnych národných cieľov energetickej efektívnosti a príspevkov na roky 2020 a 2030.

Táto smernica prispieva k implementácii zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.“

| 2. | V článku 3 sa dopĺňajú tieto odseky:

  „4.   Komisia do 31. októbra 2022 vyhodnotí, či Únia dosiahla svoje hlavné ciele v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2020.


  5.   Každý členský štát stanoví v oblasti energetickej efektívnosti indikatívne národné príspevky k dosiahnutiu cieľov Únie na rok 2030 stanovené v článku 1 ods. 1 tejto smernice v súlade s článkami 4 a 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*1) Členské štáty pri stanovovaní týchto príspevkov zohľadnia, že spotreba energie v Únii v roku 2030 nesmie presiahnuť 1 273 Mtoe primárnej energetickej spotreby a/alebo 956 Mtoe konečnej energetickej spotreby. Členské štáty tieto príspevky oznámia Komisii v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ako sa uvádza a je v súlade s článkom 3 a článkami 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999.


  6.   Komisia posúdi hlavné ciele Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 stanovené v článku 1 ods. 1 s cieľom do roku 2023 predložiť legislatívny návrh na účely revízie uvedených cieľov smerom nahor v prípade podstatného zníženia nákladov vyplývajúceho z hospodárskeho alebo technologického rozvoja alebo v prípade potreby na účely splnenia medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie.


  (*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 663/2009 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s.1).“
  " |
| --- | --- |

2.

V článku 3 sa dopĺňajú tieto odseky:

„4.   Komisia do 31. októbra 2022 vyhodnotí, či Únia dosiahla svoje hlavné ciele v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2020.

5.   Každý členský štát stanoví v oblasti energetickej efektívnosti indikatívne národné príspevky k dosiahnutiu cieľov Únie na rok 2030 stanovené v článku 1 ods. 1 tejto smernice v súlade s článkami 4 a 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*1) Členské štáty pri stanovovaní týchto príspevkov zohľadnia, že spotreba energie v Únii v roku 2030 nesmie presiahnuť 1 273 Mtoe primárnej energetickej spotreby a/alebo 956 Mtoe konečnej energetickej spotreby. Členské štáty tieto príspevky oznámia Komisii v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ako sa uvádza a je v súlade s článkom 3 a článkami 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

6.   Komisia posúdi hlavné ciele Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 stanovené v článku 1 ods. 1 s cieľom do roku 2023 predložiť legislatívny návrh na účely revízie uvedených cieľov smerom nahor v prípade podstatného zníženia nákladov vyplývajúceho z hospodárskeho alebo technologického rozvoja alebo v prípade potreby na účely splnenia medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie.

(*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 663/2009 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s.1).“
  "

*1

| 3. | Článok 7 sa nahrádza takto:

  „Článok 7
  Povinnosť úspor energie

  1.   Členské štáty dosiahnu kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa, ktoré zodpovedajú aspoň:






  a) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vo výške 1,5 % ročného objemu energie predanej koncovým odberateľom, ktorý sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2013. Z uvedeného výpočtu možno úplne alebo čiastočne vylúčiť objem predanej energie využitej v doprave; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 7 sa nahrádza takto:

„Článok 7

Povinnosť úspor energie

1.   Členské štáty dosiahnu kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa, ktoré zodpovedajú aspoň:

a)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vo výške 1,5 % ročného objemu energie predanej koncovým odberateľom, ktorý sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2013. Z uvedeného výpočtu možno úplne alebo čiastočne vylúčiť objem predanej energie využitej v doprave;

| b) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 vo výške 0,8 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. januárom 2019. Odchylne od tejto požiadavky dosiahnu Cyprus a Malta nové úspory každý rok od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 vo výške 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. januárom 2019. |
| --- | --- |

b)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 vo výške 0,8 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. januárom 2019. Odchylne od tejto požiadavky dosiahnu Cyprus a Malta nové úspory každý rok od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 vo výške 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. januárom 2019.

Členské štáty môžu započítať úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, ktoré sa zaviedli do 31. decembra 2020 alebo po tomto dátume, a to pod podmienkou, že výsledkom týchto opatrení budú nové individuálne opatrenia vykonávané po 31. decembri 2020.

Členské štáty budú po roku 2030 v súlade s písm. b) prvého pododseku pokračovať v dosahovaní každoročných nových úspor v desaťročných obdobiach, pokiaľ Komisia v preskúmaniach do roku 2027 a potom každých 10 rokov nedospeje k záveru, že to nie je potrebné na dosiahnutie dlhodobých cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy na rok 2050.

Členské štáty rozhodnú, akým spôsobom sa vypočítaný objem nových úspor rozloží na jednotlivé obdobia uvedené v písmenách a) a b) prvého pododseku za predpokladu, že sa požadované celkové kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa dosiahli do konca každého povinného obdobia.

2.   Ak členské štáty splnia aspoň svoju povinnosť kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa uvedenú v odseku 1 prvom pododseku písm. b), môžu požadovaný objem úspor energie vypočítať jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:

| a) | uplatnením ročnej miery úspor na energiu predanú koncovým odberateľom alebo na konečnú energetickú spotrebu, ktorá sa stanoví ako priemer za najaktuálnejšie tri roky pred 1. januárom 2019; |
| --- | --- |

a)

uplatnením ročnej miery úspor na energiu predanú koncovým odberateľom alebo na konečnú energetickú spotrebu, ktorá sa stanoví ako priemer za najaktuálnejšie tri roky pred 1. januárom 2019;

| b) | úplným alebo čiastočným vylúčením energie použitej v doprave zo základného scenára výpočtu; |
| --- | --- |

b)

úplným alebo čiastočným vylúčením energie použitej v doprave zo základného scenára výpočtu;

| c) | využitím niektorej z možností stanovených v odseku 4. |
| --- | --- |

c)

využitím niektorej z možností stanovených v odseku 4.

3.   V prípade, že členské štáty využijú možnosti uvedené v odseku 2 písm. a), b) alebo c), stanovia:

| a) | svoju vlastnú ročnú mieru úspor, ktorá sa uplatní pri výpočte ich kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, čím sa zabezpečí, aby konečný objem ich čistých úspor energie nebol nižší ako objem úspor, ktoré sa vyžadujú podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b); a |
| --- | --- |

a)

svoju vlastnú ročnú mieru úspor, ktorá sa uplatní pri výpočte ich kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, čím sa zabezpečí, aby konečný objem ich čistých úspor energie nebol nižší ako objem úspor, ktoré sa vyžadujú podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b); a

| b) | svoj vlastný základný scenár výpočtu, z ktorého sa môže úplne alebo čiastočne vylúčiť energia použitá v doprave. |
| --- | --- |

b)

svoj vlastný základný scenár výpočtu, z ktorého sa môže úplne alebo čiastočne vylúčiť energia použitá v doprave.

4.   S výhradou odseku 5 môže každý členský štát:

| a) | vykonať výpočet požadovaný v odseku 1 prvom pododseku písm. a) použitím hodnoty 1 % v rokoch 2014 a 2015; hodnoty 1,25 % v rokoch 2016 a 2017 a hodnoty 1,5 % v rokoch 2018, 2019 a 2020; |
| --- | --- |

a)

vykonať výpočet požadovaný v odseku 1 prvom pododseku písm. a) použitím hodnoty 1 % v rokoch 2014 a 2015; hodnoty 1,25 % v rokoch 2016 a 2017 a hodnoty 1,5 % v rokoch 2018, 2019 a 2020;

| b) | vylúčiť z výpočtu celý objem alebo časť objemu predanej energie, ktorá sa použila, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), alebo koncovej energie, ktorá sa spotrebovala, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v písm. b) uvedeného pododseku, pri priemyselných činnostiach uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES; |
| --- | --- |

b)

vylúčiť z výpočtu celý objem alebo časť objemu predanej energie, ktorá sa použila, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), alebo koncovej energie, ktorá sa spotrebovala, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v písm. b) uvedeného pododseku, pri priemyselných činnostiach uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES;

| c) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sa dosiahli v odvetviach premeny, distribúcie a prenosu energie vrátane účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom uplatňovaním požiadaviek stanovených v článku 14 ods. 4, článku 14 ods. 5 písm. b) a článku 15 ods. 1 až 6 a 9. Členské štáty informujú Komisiu o svojich plánovaných politických opatreniach podľa tohto písmena za obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Vplyv uvedených opatrení sa vypočíta v súlade s prílohou V a zahrnie sa do týchto plánov; |
| --- | --- |

c)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sa dosiahli v odvetviach premeny, distribúcie a prenosu energie vrátane účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom uplatňovaním požiadaviek stanovených v článku 14 ods. 4, článku 14 ods. 5 písm. b) a článku 15 ods. 1 až 6 a 9. Členské štáty informujú Komisiu o svojich plánovaných politických opatreniach podľa tohto písmena za obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Vplyv uvedených opatrení sa vypočíta v súlade s prílohou V a zahrnie sa do týchto plánov;

| d) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sú výsledkom novozavedených individuálnych opatrení realizovaných od 31. decembra 2008 a ktoré majú v roku 2020 vo vzťahu k povinnému obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a po roku 2020 vo vzťahu k obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. b) naďalej vplyv, ktorý má byť merateľný a overiteľný; |
| --- | --- |

d)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sú výsledkom novozavedených individuálnych opatrení realizovaných od 31. decembra 2008 a ktoré majú v roku 2020 vo vzťahu k povinnému obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a po roku 2020 vo vzťahu k obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. b) naďalej vplyv, ktorý má byť merateľný a overiteľný;

| e) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, iba ak možno preukázať, že výsledkom týchto opatrení sú individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktorých výsledkom budú úspory po 31. decembri 2020; |
| --- | --- |

e)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, iba ak možno preukázať, že výsledkom týchto opatrení sú individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktorých výsledkom budú úspory po 31. decembri 2020;

| f) | vylúčiť z výpočtu objemu požadovaných úspor energie 30 % z overiteľného objemu energie získanej na alebo v budovách na vlastnú spotrebu v dôsledku politických opatrení, ktorými sa podporujú nové inštalácie technológií energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

f)

vylúčiť z výpočtu objemu požadovaných úspor energie 30 % z overiteľného objemu energie získanej na alebo v budovách na vlastnú spotrebu v dôsledku politických opatrení, ktorými sa podporujú nové inštalácie technológií energie z obnoviteľných zdrojov;

| g) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré presahujú úspory energie požadované v povinnom období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, za predpokladu, že tieto úspory sú výsledkom individuálnych opatrení vykonaných v rámci politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b, ktoré členské štáty oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti a o ktorých podali správu vo svojich správach o pokroku v súlade s článkom 24. |
| --- | --- |

g)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré presahujú úspory energie požadované v povinnom období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, za predpokladu, že tieto úspory sú výsledkom individuálnych opatrení vykonaných v rámci politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b, ktoré členské štáty oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti a o ktorých podali správu vo svojich správach o pokroku v súlade s článkom 24.

5.   Členské štáty uplatnia a vypočítajú vplyv možností zvolených podľa odseku 4 pre obdobia uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a b) oddelene:

| a) | na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. a) môžu členské štáty použiť odsek 4 písm. a) až d). Všetky možnosti zvolené podľa odseku 4 spolu zodpovedajú najviac 25 % objemu úspor energie uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a); |
| --- | --- |

a)

na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. a) môžu členské štáty použiť odsek 4 písm. a) až d). Všetky možnosti zvolené podľa odseku 4 spolu zodpovedajú najviac 25 % objemu úspor energie uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a);

| b) | na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) môžu členské štáty použiť odsek 4 písm. b) až g) za predpokladu, že individuálne opatrenia uvedené v odseku 4 písm. d) budú mať naďalej overiteľný a merateľný vplyv aj po 31. decembri 2020. Všetky možnosti zvolené podľa odseku 4 spolu nesmú viesť k zníženiu presahujúcemu 35 % objemu úspor energie vypočítaného v súlade s odsekmi 2 a 3. |
| --- | --- |

b)

na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) môžu členské štáty použiť odsek 4 písm. b) až g) za predpokladu, že individuálne opatrenia uvedené v odseku 4 písm. d) budú mať naďalej overiteľný a merateľný vplyv aj po 31. decembri 2020. Všetky možnosti zvolené podľa odseku 4 spolu nesmú viesť k zníženiu presahujúcemu 35 % objemu úspor energie vypočítaného v súlade s odsekmi 2 a 3.

Členské štáty, bez ohľadu na to, či zo svojho základného scenára výpočtu úplne alebo čiastočne vylúčia energiu používanú v doprave alebo či využijú niektorú z možností uvedených v odseku 4, zabezpečia, aby vypočítaný čistý objem nových úspor, ktorý sa má dosiahnuť v konečnej energetickej spotrebe v povinnom období od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030, nebol nižší ako objem, ktorý je výsledkom uplatňovania ročnej miery úspor uvedenej v odseku 1 prvom pododseku písm. b).

6.   Členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch opíšu v súlade s prílohou III k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 výpočet objemu úspor energie, ktorý sa má dosiahnuť v období od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) tohto článku, a v prípade potreby vysvetlia, ako sa ročná miera úspor a základný scenár výpočtu stanovili a ako a v akom rozsahu sa uplatnili možnosti uvedené v odseku 4 tohto článku.

7.   Úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 sa nezapočítavajú do objemu požadovaných úspor energie na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

8.   Odchylne od odseku 1 tohto článku môžu členské štáty, ktoré povinným subjektom umožnia, aby využili možnosť uvedenú v článku 7a ods. 6 písm. b), na účely odseku 1 prvého pododseku písm. a) tohto článku započítať úspory energie, ktoré sa dosiahli v ktoromkoľvek danom roku po roku 2010 a pred povinným obdobím uvedeným v odseku 1 prvom pododseku písm. a) tohto článku, tak, ako keby sa tieto úspory energie dosiahli po 31. decembri 2013 a pred 1. januárom 2021, ak sú splnené všetky z týchto podmienok:

| a) | povinná schéma energetickej efektívnosti bola v platnosti kedykoľvek medzi 31. decembrom 2009 a 31. decembrom 2014 a bola zahrnutá v prvom národnom akčnom pláne energetickej efektívnosti členského štátu predloženom podľa článku 24 ods. 2; |
| --- | --- |

a)

povinná schéma energetickej efektívnosti bola v platnosti kedykoľvek medzi 31. decembrom 2009 a 31. decembrom 2014 a bola zahrnutá v prvom národnom akčnom pláne energetickej efektívnosti členského štátu predloženom podľa článku 24 ods. 2;

| b) | úspory sa dosiahli podľa povinnej schémy; |
| --- | --- |

b)

úspory sa dosiahli podľa povinnej schémy;

| c) | úspory sa vypočítali v súlade s prílohou V; |
| --- | --- |

c)

úspory sa vypočítali v súlade s prílohou V;

| d) | roky, za ktoré sa úspory počítajú ako dosiahnuté, sa uviedli v národných akčných plánoch energetickej efektívnosti v súlade s článkom 24 ods. 2 |
| --- | --- |

d)

roky, za ktoré sa úspory počítajú ako dosiahnuté, sa uviedli v národných akčných plánoch energetickej efektívnosti v súlade s článkom 24 ods. 2

9.   Členské štáty zabezpečia, aby sa úspory vyplývajúce z politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b a článku 20 ods. 6 vypočítali v súlade s prílohou V.

10.   Členské štáty dosiahnu objem úspor energie požadovaný podľa odseku 1 tohto článku buď zavedením povinnej schémy energetickej efektívnosti uvedenej v článku 7a alebo prijatím alternatívnych politických opatrení uvedených v článku 7b. Členské štáty môžu povinnú schému energetickej efektívnosti kombinovať s alternatívnymi politickými opatreniami.

11.   Pri navrhovaní politických opatrení sledujúcich splnenie povinností dosiahnuť úspory energie členské štáty zohľadnia potrebu zmierniť energetickú chudobu v súlade s kritériami, ktoré si stanovili, zohľadňujúc svoje dostupné postupy v tejto oblasti tak, že budú v primeranom rozsahu vyžadovať, aby sa časť opatrení v oblasti energetickej efektívnosti v rámci národných povinných schém energetickej efektívnosti, alternatívnych politických opatrení alebo programov či opatrení financovaných z národného fondu energetickej efektívnosti vykonávala prioritne v rámci zraniteľných domácností vrátane domácností postihnutých energetickou chudobou a prípadne v sociálnych bytoch.

Členské štáty zahrnú informácie o výsledku opatrení na zmiernenie energetickej chudoby prijatých v kontexte tejto smernice do integrovaných národných správ o pokroku v oblasti energetiky a klímy podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

12.   Členské štáty preukážu, že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie.“

| 4. | Vkladajú sa tieto články:

  „Článok 7a
  Povinné schémy energetickej efektívnosti

  1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 7 ods. 1 prostredníctvom povinnej schémy energetickej efektívnosti, zabezpečia, aby povinné subjekty uvedené v odseku 2 tohto článku pôsobiace na území jednotlivých členských štátov splnili bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 4 a 5, svoju požiadavku kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa stanovenú v článku 7 ods. 1
  Ak je to vhodné, členské štáty môžu rozhodnúť, že povinné subjekty musia dosiahnuť všetky alebo časť uvedených úspor ako príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti v súlade s článkom 20 ods. 6


  2.   Členské štáty určia na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií povinné subjekty spomedzi distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt pôsobiacich na ich území. Objem úspor energie potrebný na splnenie povinnosti dosiahnu povinné subjekty u koncových odberateľov, ktorých určil členský štát, nezávisle od výpočtu vykonaného podľa článku 7 ods. 1, alebo ak tak členské štáty rozhodnú, prostredníctvom certifikovaných úspor dosiahnutých inými subjektmi, ako sa uvádza v odseku 6 písm. a) tohto článku.


  3.   Ak sú za povinné subjekty podľa odseku 2 určené maloobchodné energetické spoločnosti, členské štáty zabezpečia, aby maloobchodné energetické spoločnosti pri plnení svojej povinnosti nevytvárali prekážky, ktoré spotrebiteľom znemožňujú zmeniť jedného dodávateľa na druhého.


  4.   Členské štáty vyjadria objem úspor energie požadovaný od každého povinného subjektu buď ako konečnú, alebo primárnu energetickú spotrebu. Metóda zvolená na vyjadrenie objemu požadovaných úspor energie sa použije aj na výpočet úspor nárokovaných povinnými subjektmi. Použijú sa prevodné koeficienty stanovené v prílohe IV.


  5.   Členské štáty zavedú systémy merania, kontroly a overovania, v rámci ktorých sa overí a zdokumentuje aspoň štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených povinnými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od povinných subjektov.


  6.   V rámci povinných schém energetickej efektívnosti členské štáty môžu urobiť jedno alebo oboje z tohto:






  a) | povoliť povinným subjektom, aby do svojej povinnosti započítali certifikované úspory energie dosiahnuté poskytovateľmi energetických služieb alebo inými tretími stranami vrátane prípadov, keď povinné subjekty podporujú opatrenia prostredníctvom iných štátom schválených subjektov alebo prostredníctvom orgánov verejnej moci, ktoré môžu zahŕňať formálne partnerstvá a v ktorých sa môžu kombinovať aj iné zdroje financovania. Ak to členské štáty povolia, zabezpečia, aby sa na certifikáciu úspor energie vzťahoval schvaľovací postup, ktorý je zavedený v členských štátoch, ktorý je jasný, transparentný a otvorený pre všetkých účastníkov trhu a ktorý je zameraný na minimalizáciu nákladov na certifikáciu; |
| --- | --- | --- |

4.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 7a

Povinné schémy energetickej efektívnosti

1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 7 ods. 1 prostredníctvom povinnej schémy energetickej efektívnosti, zabezpečia, aby povinné subjekty uvedené v odseku 2 tohto článku pôsobiace na území jednotlivých členských štátov splnili bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 4 a 5, svoju požiadavku kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa stanovenú v článku 7 ods. 1

Ak je to vhodné, členské štáty môžu rozhodnúť, že povinné subjekty musia dosiahnuť všetky alebo časť uvedených úspor ako príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti v súlade s článkom 20 ods. 6

2.   Členské štáty určia na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií povinné subjekty spomedzi distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt pôsobiacich na ich území. Objem úspor energie potrebný na splnenie povinnosti dosiahnu povinné subjekty u koncových odberateľov, ktorých určil členský štát, nezávisle od výpočtu vykonaného podľa článku 7 ods. 1, alebo ak tak členské štáty rozhodnú, prostredníctvom certifikovaných úspor dosiahnutých inými subjektmi, ako sa uvádza v odseku 6 písm. a) tohto článku.

3.   Ak sú za povinné subjekty podľa odseku 2 určené maloobchodné energetické spoločnosti, členské štáty zabezpečia, aby maloobchodné energetické spoločnosti pri plnení svojej povinnosti nevytvárali prekážky, ktoré spotrebiteľom znemožňujú zmeniť jedného dodávateľa na druhého.

4.   Členské štáty vyjadria objem úspor energie požadovaný od každého povinného subjektu buď ako konečnú, alebo primárnu energetickú spotrebu. Metóda zvolená na vyjadrenie objemu požadovaných úspor energie sa použije aj na výpočet úspor nárokovaných povinnými subjektmi. Použijú sa prevodné koeficienty stanovené v prílohe IV.

5.   Členské štáty zavedú systémy merania, kontroly a overovania, v rámci ktorých sa overí a zdokumentuje aspoň štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených povinnými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od povinných subjektov.

6.   V rámci povinných schém energetickej efektívnosti členské štáty môžu urobiť jedno alebo oboje z tohto:

a)

povoliť povinným subjektom, aby do svojej povinnosti započítali certifikované úspory energie dosiahnuté poskytovateľmi energetických služieb alebo inými tretími stranami vrátane prípadov, keď povinné subjekty podporujú opatrenia prostredníctvom iných štátom schválených subjektov alebo prostredníctvom orgánov verejnej moci, ktoré môžu zahŕňať formálne partnerstvá a v ktorých sa môžu kombinovať aj iné zdroje financovania. Ak to členské štáty povolia, zabezpečia, aby sa na certifikáciu úspor energie vzťahoval schvaľovací postup, ktorý je zavedený v členských štátoch, ktorý je jasný, transparentný a otvorený pre všetkých účastníkov trhu a ktorý je zameraný na minimalizáciu nákladov na certifikáciu;

| b) | umožniť povinným subjektom, aby započítali úspory dosiahnuté v danom roku tak, ako keby boli dosiahnuté v niektorom zo štyroch predchádzajúcich či troch nasledujúcich rokov, pokiaľ toto obdobie nepresahuje povinné obdobia stanovené v článku 7 ods. 1 |
| --- | --- |

b)

umožniť povinným subjektom, aby započítali úspory dosiahnuté v danom roku tak, ako keby boli dosiahnuté v niektorom zo štyroch predchádzajúcich či troch nasledujúcich rokov, pokiaľ toto obdobie nepresahuje povinné obdobia stanovené v článku 7 ods. 1

Členské štáty posúdia a prípadne prijmú opatrenia na minimalizáciu vplyvu priamych a nepriamych nákladov spojených s povinnými schémami energetickej efektívnosti na konkurencieschopnosť energeticky náročných priemyselných odvetví vystavených medzinárodnej hospodárskej súťaži.

7.   Členské štáty každoročne uverejnia úspory energie dosiahnuté každým povinným subjektom alebo každou podkategóriou povinného subjektu, ako aj spolu v rámci schémy.

Článok 7b

Alternatívne politické opatrenia

1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 7 ods. 1 alternatívnymi politickými opatreniami, zabezpečia, bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 4 a 5, aby sa úspory energie požadované podľa článku 7 ods. 1 dosiahli u koncových odberateľov.

2.   V prípade všetkých opatrení, ktoré nesúvisia so zdaňovaním, členské štáty zavedú systémy merania, kontroly a overovania, v rámci ktorých sa overí a zdokumentuje aspoň štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených zúčastňujúcimi sa alebo poverenými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov.“

| 5. | Článok 9 sa mení takto:






  a) | nadpis sa nahrádza takto:
  „Meranie v prípade plynu a elektriny“; |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 9 sa mení takto:

a)

nadpis sa nahrádza takto:

„Meranie v prípade plynu a elektriny“;

| b) | v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto;

  „1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v miere, v akej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané vzhľadom na možné úspory energie, poskytli koncovým odberateľom elektriny a zemného plynu individuálne meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú ich skutočnú spotrebu energie a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania.“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto;

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v miere, v akej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané vzhľadom na možné úspory energie, poskytli koncovým odberateľom elektriny a zemného plynu individuálne meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú ich skutočnú spotrebu energie a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania.“;

| c) | vypúšťa sa odsek 3 |
| --- | --- |

c)

vypúšťa sa odsek 3

| 6. | Vkladajú sa tieto články:

  „Článok 9a
  Meranie v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom centralizovaného zásobovania teplom, centralizovaného zásobovania chladom a teplej úžitkovej vody poskytli meradlá za konkurenčné ceny, ktoré presne zobrazujú ich skutočnú spotrebu energie.


  2.   Ak sa teplo, chlad alebo teplá úžitková voda do budovy dodáva z centrálneho zdroja, ktorý obsluhuje niekoľko budov, alebo zo systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, meradlo je nainštalované pri výmenníku tepla alebo na odbernom mieste.



  Článok 9b
  Pomerové meranie a rozdelenie nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

  1.   V bytových domoch a vo viacúčelových budovách, ktoré majú centrálny zdroj tepla alebo chladu alebo ktoré sú napojené na systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, sa na meranie spotreby tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody jednotlivo pre každú jednotku v budove nainštalujú individuálne meradlá, ak je to technicky možné a nákladovo efektívne z hľadiska primeranosti vzhľadom na možné úspory energie.
  Ak použitie individuálnych meradiel nie je technicky možné alebo meranie spotreby tepla v každej jednotke budovy nie je nákladovo efektívne, použijú sa individuálne pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov na meranie spotreby tepla na každom vykurovacom telese, pokiaľ daný členský štát nepreukáže, že inštalácia takýchto pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov by bola nákladovo neefektívna. V uvedených prípadoch sa môžu zvážiť alternatívne nákladovo efektívne spôsoby merania spotreby tepla. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a/alebo postupy na stanovenie technickej neuskutočniteľnosti a nákladovej neefektívnosti.


  2.   V nových bytových domoch a v obytných častiach nových viacúčelových budov, ktoré sú vybavené centrálnym zdrojom tepla pre teplú úžitkovú vodu alebo sú napojené na systémy centralizovaného zásobovania teplom, sa bez ohľadu na odsek 1 prvý pododsek nainštalujú individuálne meradlá na teplú úžitkovú vodu.


  3.   Ak sú bytové domy alebo viacúčelové budovy napojené na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, alebo ak prevládajú vlastné spoločné systémy vykurovania alebo chladenia takýchto budov, členské štáty zabezpečia zavedenie transparentných a verejne dostupných vnútroštátnych pravidiel rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v týchto budovách s cieľom zabezpečiť transparentnosť a presnosť vyúčtovania individuálnej spotreby. Tieto pravidlá v príslušných prípadoch zahŕňajú usmernenia, ktoré sa týkajú spôsobu rozdeľovania nákladov na energiu využitú nasledovne:






  a) | na teplú úžitkovú vodu; |
| --- | --- | --- |

6.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 9a

Meranie v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom centralizovaného zásobovania teplom, centralizovaného zásobovania chladom a teplej úžitkovej vody poskytli meradlá za konkurenčné ceny, ktoré presne zobrazujú ich skutočnú spotrebu energie.

2.   Ak sa teplo, chlad alebo teplá úžitková voda do budovy dodáva z centrálneho zdroja, ktorý obsluhuje niekoľko budov, alebo zo systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, meradlo je nainštalované pri výmenníku tepla alebo na odbernom mieste.

Článok 9b

Pomerové meranie a rozdelenie nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   V bytových domoch a vo viacúčelových budovách, ktoré majú centrálny zdroj tepla alebo chladu alebo ktoré sú napojené na systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, sa na meranie spotreby tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody jednotlivo pre každú jednotku v budove nainštalujú individuálne meradlá, ak je to technicky možné a nákladovo efektívne z hľadiska primeranosti vzhľadom na možné úspory energie.

Ak použitie individuálnych meradiel nie je technicky možné alebo meranie spotreby tepla v každej jednotke budovy nie je nákladovo efektívne, použijú sa individuálne pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov na meranie spotreby tepla na každom vykurovacom telese, pokiaľ daný členský štát nepreukáže, že inštalácia takýchto pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov by bola nákladovo neefektívna. V uvedených prípadoch sa môžu zvážiť alternatívne nákladovo efektívne spôsoby merania spotreby tepla. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a/alebo postupy na stanovenie technickej neuskutočniteľnosti a nákladovej neefektívnosti.

2.   V nových bytových domoch a v obytných častiach nových viacúčelových budov, ktoré sú vybavené centrálnym zdrojom tepla pre teplú úžitkovú vodu alebo sú napojené na systémy centralizovaného zásobovania teplom, sa bez ohľadu na odsek 1 prvý pododsek nainštalujú individuálne meradlá na teplú úžitkovú vodu.

3.   Ak sú bytové domy alebo viacúčelové budovy napojené na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, alebo ak prevládajú vlastné spoločné systémy vykurovania alebo chladenia takýchto budov, členské štáty zabezpečia zavedenie transparentných a verejne dostupných vnútroštátnych pravidiel rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v týchto budovách s cieľom zabezpečiť transparentnosť a presnosť vyúčtovania individuálnej spotreby. Tieto pravidlá v príslušných prípadoch zahŕňajú usmernenia, ktoré sa týkajú spôsobu rozdeľovania nákladov na energiu využitú nasledovne:

a)

na teplú úžitkovú vodu;

| b) | na teplo vyžarované zo zariadenia budovy a na účely vykurovania spoločných priestorov, ak sú schodiská a chodby vybavené vykurovacími telesami; |
| --- | --- |

b)

na teplo vyžarované zo zariadenia budovy a na účely vykurovania spoločných priestorov, ak sú schodiská a chodby vybavené vykurovacími telesami;

| c) | na účely vykurovania alebo chladenia bytov. |
| --- | --- |

c)

na účely vykurovania alebo chladenia bytov.

Článok 9c

Požiadavka diaľkového odpočtu

1.   Na účely článkov 9a a 9b umožňujú meradlá a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov nainštalované po 25. októbri 2020 diaľkový odpočet. Podmienky technickej uskutočniteľnosti a nákladovej efektívnosti stanovené v článku 9b ods. 1 sa naďalej uplatňujú.

2.   Meradlá a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov, ktoré neumožňujú diaľkový odpočet, ale sú už nainštalované, sa do 1. januára 2027 vybavia funkciou diaľkového odpočtu alebo sa vymenia za zariadenia umožňujúce diaľkový odpočet s výnimkou prípadov, keď daný členský štát preukáže, že to nie je nákladovo efektívne.“

| 7. | Článok 10 sa mení takto:






  a) | nadpis sa nahrádza takto:
  „Informácie o vyúčtovaní v prípade plynu a elektriny“; |
| --- | --- | --- |

7.

Článok 10 sa mení takto:

a)

nadpis sa nahrádza takto:

„Informácie o vyúčtovaní v prípade plynu a elektriny“;

| b) | v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

  „1.   Ak koncoví odberatelia nemajú inteligentné meracie zariadenia uvedené v smerniciach 2009/72/ES a 2009/73/ES, členské štáty do 31. decembra 2014 zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní spotreby elektriny a plynu boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe v súlade s bodom 1.1 prílohy VII, ak je to technicky možné a ekonomicky opodstatnené.“ |
| --- | --- |

b)

v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„1.   Ak koncoví odberatelia nemajú inteligentné meracie zariadenia uvedené v smerniciach 2009/72/ES a 2009/73/ES, členské štáty do 31. decembra 2014 zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní spotreby elektriny a plynu boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe v súlade s bodom 1.1 prílohy VII, ak je to technicky možné a ekonomicky opodstatnené.“

| 8. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 10a
  Informácie o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

  1.   V prípade, že meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov sú nainštalované, členské štáty zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní a spotrebe boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe alebo na odpočte pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov v súlade s bodmi 1 a 2 prílohy VIIa pre všetkých konečných spotrebiteľov, a to pre fyzické a právnické osoby, ktoré nakupujú teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, alebo fyzické či právnické osoby, ktoré majú v užívaní samostatnú budovu alebo jednotku bytového domu alebo viacúčelovej budovy zásobovanú teplom, chladom alebo teplou úžitkovou vodou z centrálneho zdroja a ktoré nemajú priamy ani individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie.
  Ak tak stanoví členský štát, uvedenú povinnosť možno okrem prípadu pomerovo meranej spotreby založenej na pomerových rozdeľovačoch vykurovacích nákladov podľa článku 9b splniť systémom pravidelného individuálneho odčítavania meradla koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom, ktorý oznamuje hodnoty na meradle. Iba ak koncový odberateľ alebo konečný spotrebiteľ nenahlási hodnotu na meradle za dané zúčtovacie obdobie, je vyúčtovanie založené na odhade spotreby alebo paušálnej sadzbe.


  2.   Členské štáty:






  a) | vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby alebo odpočty pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov konečných spotrebiteľov, ak sú dostupné, na požiadanie konečného spotrebiteľa sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil konečný spotrebiteľ; |
| --- | --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10a

Informácie o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

1.   V prípade, že meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov sú nainštalované, členské štáty zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní a spotrebe boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe alebo na odpočte pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov v súlade s bodmi 1 a 2 prílohy VIIa pre všetkých konečných spotrebiteľov, a to pre fyzické a právnické osoby, ktoré nakupujú teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, alebo fyzické či právnické osoby, ktoré majú v užívaní samostatnú budovu alebo jednotku bytového domu alebo viacúčelovej budovy zásobovanú teplom, chladom alebo teplou úžitkovou vodou z centrálneho zdroja a ktoré nemajú priamy ani individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie.

Ak tak stanoví členský štát, uvedenú povinnosť možno okrem prípadu pomerovo meranej spotreby založenej na pomerových rozdeľovačoch vykurovacích nákladov podľa článku 9b splniť systémom pravidelného individuálneho odčítavania meradla koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom, ktorý oznamuje hodnoty na meradle. Iba ak koncový odberateľ alebo konečný spotrebiteľ nenahlási hodnotu na meradle za dané zúčtovacie obdobie, je vyúčtovanie založené na odhade spotreby alebo paušálnej sadzbe.

2.   Členské štáty:

a)

vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby alebo odpočty pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov konečných spotrebiteľov, ak sú dostupné, na požiadanie konečného spotrebiteľa sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil konečný spotrebiteľ;

| b) | zabezpečia, aby bola koncovým odberateľom ponúknutá možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronického vyúčtovania; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia, aby bola koncovým odberateľom ponúknutá možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronického vyúčtovania;

| c) | zabezpečia, aby všetkým konečným spotrebiteľom boli v súlade s bodom 3 prílohy VIIa spolu s vyúčtovaním poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie, a |
| --- | --- |

c)

zabezpečia, aby všetkým konečným spotrebiteľom boli v súlade s bodom 3 prílohy VIIa spolu s vyúčtovaním poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie, a

| d) | podporia kybernetickú bezpečnosť a zabezpečia ochranu súkromia a údajov konečných spotrebiteľov v súlade s uplatniteľným právom Únie. |
| --- | --- |

d)

podporia kybernetickú bezpečnosť a zabezpečia ochranu súkromia a údajov konečných spotrebiteľov v súlade s uplatniteľným právom Únie.

Členské štáty môžu stanoviť, aby sa poskytnutie informácií o vyúčtovaní nepovažovalo na žiadosť koncového odberateľa za výzvu na úhradu. Členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby boli ponúkané flexibilné spôsoby samotnej úhrady.

3.   Členské štáty rozhodnú o tom, kto má byť zodpovedný za poskytovanie informácií uvedených v odseku 1 a 2 tým konečným spotrebiteľom bez priameho alebo individuálneho zmluvného vzťahu s dodávateľom energie.“

| 9. | Článok 11 sa nahrádza takto:

  „Článok 11
  Náklady na prístup k informáciám o meraní a vyúčtovaní v prípade elektriny a plynu
  Členské štáty zabezpečia, aby koncoví odberatelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koncoví odberatelia mali vhodný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.“ |
| --- | --- |

9.

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

Náklady na prístup k informáciám o meraní a vyúčtovaní v prípade elektriny a plynu

Členské štáty zabezpečia, aby koncoví odberatelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koncoví odberatelia mali vhodný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.“

| 10. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 11a
  Náklady na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby koneční spotrebitelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koneční spotrebitelia mali primeraný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.


  2.   Bez ohľadu na odsek 1 tohto článku sa rozdelenie nákladov na informácie o vyúčtovaní individuálnej spotreby tepla, chladu a teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách podľa článku 9b vykonáva na báze neziskovosti. Náklady spojené so zadaním uvedenej úlohy tretej strane, akou je napríklad poskytovateľ služby alebo miestny dodávateľ energie, pokrývajúc meranie, rozdelenie a vyúčtovanie skutočnej individuálnej spotreby v uvedených budovách, sa môžu preniesť na konečných spotrebiteľov, pokiaľ sú tieto náklady primerané.


  3.   Členské štáty môžu v záujme zabezpečenia primeraných nákladov na poskytovanie služieb pomerového merania podľa odseku 2 stimulovať hospodársku súťaž v uvedenom odvetví služieb prijatím vhodných opatrení, ako je napríklad odporúčanie alebo iná podpora využívania verejného obstarávania a/alebo využívania interoperabilných zariadení a systémov, ktoré uľahčujú zmenu poskytovateľa služieb.“ |
| --- | --- |

10.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 11a

Náklady na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty zabezpečia, aby koneční spotrebitelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koneční spotrebitelia mali primeraný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 tohto článku sa rozdelenie nákladov na informácie o vyúčtovaní individuálnej spotreby tepla, chladu a teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách podľa článku 9b vykonáva na báze neziskovosti. Náklady spojené so zadaním uvedenej úlohy tretej strane, akou je napríklad poskytovateľ služby alebo miestny dodávateľ energie, pokrývajúc meranie, rozdelenie a vyúčtovanie skutočnej individuálnej spotreby v uvedených budovách, sa môžu preniesť na konečných spotrebiteľov, pokiaľ sú tieto náklady primerané.

3.   Členské štáty môžu v záujme zabezpečenia primeraných nákladov na poskytovanie služieb pomerového merania podľa odseku 2 stimulovať hospodársku súťaž v uvedenom odvetví služieb prijatím vhodných opatrení, ako je napríklad odporúčanie alebo iná podpora využívania verejného obstarávania a/alebo využívania interoperabilných zariadení a systémov, ktoré uľahčujú zmenu poskytovateľa služieb.“

| 11. | V článku 15 sa vkladá tento odsek:

  „2a.   Komisia po porade s príslušnými zainteresovanými stranami vypracuje do 31. decembra 2020 spoločnú metodiku s cieľom nabádať prevádzkovateľov sietí, aby znižovali straty, realizovali programy investícií do nákladovo efektívnej a energeticky efektívnej infraštruktúry a niesli náležitú zodpovednosť za energetickú efektívnosť a flexibilitu sústavy.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 15 sa vkladá tento odsek:

„2a.   Komisia po porade s príslušnými zainteresovanými stranami vypracuje do 31. decembra 2020 spoločnú metodiku s cieľom nabádať prevádzkovateľov sietí, aby znižovali straty, realizovali programy investícií do nákladovo efektívnej a energeticky efektívnej infraštruktúry a niesli náležitú zodpovednosť za energetickú efektívnosť a flexibilitu sústavy.“

| 12. | V článku 20 sa vkladajú tieto odseky:

  „3a.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy v súlade so smernicou 2010/31/EÚ vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, aby určila možné kroky, ktoré by mohla prijať.


  3b.   Medzi kroky uvedené v odseku 3a patrí:






  a) | mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie na riadenie finančných rizík; |
| --- | --- | --- |

12.

V článku 20 sa vkladajú tieto odseky:

„3a.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy v súlade so smernicou 2010/31/EÚ vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, aby určila možné kroky, ktoré by mohla prijať.

3b.   Medzi kroky uvedené v odseku 3a patrí:

a)

mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie na riadenie finančných rizík;

| b) | zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:






  i) | ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív; |
| --- | --- | --- |

b)

zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:

i)

ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív;

| ii) | podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

ii)

podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti.

3c.   Na účely mobilizácie súkromného financovania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a energetickej obnovy členské štáty pri vykonávaní tejto smernice:

| a) | zvážia spôsoby lepšieho využívania energetických auditov podľa článku 8 na ovplyvňovanie rozhodovania; |
| --- | --- |

a)

zvážia spôsoby lepšieho využívania energetických auditov podľa článku 8 na ovplyvňovanie rozhodovania;

| b) | optimálne využívajú možnosti a nástroje navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov. |
| --- | --- |

b)

optimálne využívajú možnosti a nástroje navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov.

3d.   Komisia do 1. januára 2020 poskytne členským štátom usmernenia, ako uvoľniť súkromné investície.“

| 13. | V článku 22 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 23 prijímať delegované akty na účely zmeny tejto smernice s cieľom prispôsobiť technickému pokroku hodnoty, metódy výpočtu, predvolený koeficient primárnej energie a požiadavky v prílohách I až V, VII až X a XII.“ |
| --- | --- |

13.

V článku 22 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 23 prijímať delegované akty na účely zmeny tejto smernice s cieľom prispôsobiť technickému pokroku hodnoty, metódy výpočtu, predvolený koeficient primárnej energie a požiadavky v prílohách I až V, VII až X a XII.“

| 14. | Článok 23 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 22 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 24. decembra 2018. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.“; |
| --- | --- | --- |

14.

Článok 23 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 22 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 24. decembra 2018. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.“;

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „3a.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (*2).


  (*2)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.“
  " |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„3a.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (*2).

(*2)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.“
  "

*2

| 15. | Článok 24 sa mení takto:






  a) | vkladá sa tento odsek:

  „4a.   V kontexte správy o stave energetickej únie podá Komisia správu o fungovaní trhu s uhlíkom v súlade s článkom 35 ods. 1 a článkom 35 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) 2018/1999, pričom zohľadní účinky vykonávania tejto smernice.“; |
| --- | --- | --- |

15.

Článok 24 sa mení takto:

a)

vkladá sa tento odsek:

„4a.   V kontexte správy o stave energetickej únie podá Komisia správu o fungovaní trhu s uhlíkom v súlade s článkom 35 ods. 1 a článkom 35 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) 2018/1999, pričom zohľadní účinky vykonávania tejto smernice.“;

| b) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „12.   Komisia do 31. decembra 2019 zhodnotí účinnosť uplatňovania vymedzenia pojmu malé a stredné podniky na účely článku 8 ods. 4 a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. Po predložení uvedenej správy Komisia v prípade potreby čo najskôr prijme legislatívne návrhy.


  13.   Komisia do 1. januára 2021 uskutoční posúdenie potenciálu energetickej efektívnosti v oblasti premeny, transformácie, prenosu, prepravy a uskladňovania energie a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa podľa potreby pripoja legislatívne návrhy.


  14.   Komisia do 31. decembra 2021, pokiaľ neboli medzičasom navrhnuté zmeny ustanovení smernice 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktoré sa týkajú maloobchodného trhu, uskutoční posúdenie ustanovení, ktoré sa týkajú merania, informácií o vyúčtovaní a spotrebiteľoch v prípade zemného plynu, pričom o tom predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, na účely ich prípadného zosúladenia s príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny v smernici 2009/72/ES s cieľom posilniť ochranu spotrebiteľa a umožniť koncovým odberateľom, aby častejšie dostávali jasné a aktuálne informácie o svojej spotrebe zemného plynu, a umožniť im regulovať svoju spotrebu energie. Po predložení uvedenej správy Komisia v prípade potreby čo najskôr prijme legislatívne návrhy.


  15.   Komisia do 28. februára 2024 a potom každých päť rokov zhodnotí túto smernicu a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade.
  Uvedené hodnotenie zahŕňa:






  a) | preskúmanie toho, či by sa požiadavky a alternatívny prístup stanovené v článku 5 mali po roku 2030 prispôsobiť, |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„12.   Komisia do 31. decembra 2019 zhodnotí účinnosť uplatňovania vymedzenia pojmu malé a stredné podniky na účely článku 8 ods. 4 a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. Po predložení uvedenej správy Komisia v prípade potreby čo najskôr prijme legislatívne návrhy.

13.   Komisia do 1. januára 2021 uskutoční posúdenie potenciálu energetickej efektívnosti v oblasti premeny, transformácie, prenosu, prepravy a uskladňovania energie a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa podľa potreby pripoja legislatívne návrhy.

14.   Komisia do 31. decembra 2021, pokiaľ neboli medzičasom navrhnuté zmeny ustanovení smernice 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktoré sa týkajú maloobchodného trhu, uskutoční posúdenie ustanovení, ktoré sa týkajú merania, informácií o vyúčtovaní a spotrebiteľoch v prípade zemného plynu, pričom o tom predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, na účely ich prípadného zosúladenia s príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny v smernici 2009/72/ES s cieľom posilniť ochranu spotrebiteľa a umožniť koncovým odberateľom, aby častejšie dostávali jasné a aktuálne informácie o svojej spotrebe zemného plynu, a umožniť im regulovať svoju spotrebu energie. Po predložení uvedenej správy Komisia v prípade potreby čo najskôr prijme legislatívne návrhy.

15.   Komisia do 28. februára 2024 a potom každých päť rokov zhodnotí túto smernicu a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade.

Uvedené hodnotenie zahŕňa:

a)

preskúmanie toho, či by sa požiadavky a alternatívny prístup stanovené v článku 5 mali po roku 2030 prispôsobiť,

| b) | posúdenie celkovej účinnosti tejto smernice a potreby ešte viac upraviť politiku Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s cieľmi Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (*3) a so zreteľom na hospodársky a inovačný vývoj. |
| --- | --- |

b)

posúdenie celkovej účinnosti tejto smernice a potreby ešte viac upraviť politiku Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s cieľmi Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (*3) a so zreteľom na hospodársky a inovačný vývoj.

K uvedenej správe sa v prípade potreby priložia návrhy ďalších opatrení.

(*3)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.“
  "

*3

| 16. | Prílohy sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici. |
| --- | --- |

16.

Prílohy sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici.

Článok 2

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 25. júna 2020.

Členské štáty však uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s bodmi 5 až 10 článku 1 a bodmi 3 a 4 prílohy do 25. októbra 2020.

Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť tretím dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 11. decembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 42.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 342, 12.10.2017, s. 119.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 13. novembra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2018.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 663/2009 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (glej stran 1 tega Uradnega lista).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

10

(11)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  
  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

12

---

PRÍLOHA

Prílohy k smernici 2012/27/EÚ sa menia takto:

| 1. | V prílohe IV sa poznámka pod čiarou 3 nahrádza takto:






  „(3) | Použije sa v prípade výpočtu úspor energie vyjadrených v primárnej energii metódou zdola nahor na základe konečnej energetickej spotreby. Pokiaľ ide o úspory elektriny v kWh, členské štáty použijú koeficient stanovený transparentnou metódou na základe vnútroštátnych okolností, ktoré majú vplyv na primárnu energetickú spotrebu, s cieľom zabezpečiť presný výpočet skutočných úspor. Uvedené okolnosti musia byť podložené a overiteľné a založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách. Pokiaľ ide o úspory elektriny v kWh, členské štáty môžu použiť predvolený koeficient 2,1 alebo uplatniť diskrečnú právomoc na stanovenie iného koeficientu za predpokladu, že ho môžu zdôvodniť. Členské štáty pritom zohľadnia energetický mix zahrnutý v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, ktoré oznamujú Komisii v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999. Komisia do 25. decembra 2022 a potom každé štyri roky upraví predvolený koeficient na základe zaznamenaných údajov. Pri uvedenej úprave sa zohľadní jej vplyv na iné právne predpisy Únie, ako napríklad smernicu 2009/125/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V prílohe IV sa poznámka pod čiarou 3 nahrádza takto:

„(3)

| 2. | Príloha V sa nahrádza takto:


  „PRÍLOHA V
  Spoločné metódy a zásady na výpočet vplyvu povinných schém energetickej efektívnosti alebo iných politických opatrení v zmysle článkov 7, 7a a 7b a článku 20 ods. 6
  1.   Metódy na výpočet úspor energie okrem úspor vyplývajúcich z daňových opatrení na účely článkov 7, 7a a 7b a článku 20 ods. 6
  Povinné, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty alebo vykonávajúce orgány verejnej moci môžu na výpočet úspor energie použiť tieto metódy:






  a) | predpokladané úspory na základe výsledkov predchádzajúcich nezávisle monitorovaných energetických zlepšení v podobných zariadeniach. Všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex ante“; |
| --- | --- | --- |

2.

Príloha V sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA V

Spoločné metódy a zásady na výpočet vplyvu povinných schém energetickej efektívnosti alebo iných politických opatrení v zmysle článkov 7, 7a a 7b a článku 20 ods. 6

1.   Metódy na výpočet úspor energie okrem úspor vyplývajúcich z daňových opatrení na účely článkov 7, 7a a 7b a článku 20 ods. 6

Povinné, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty alebo vykonávajúce orgány verejnej moci môžu na výpočet úspor energie použiť tieto metódy:

a)

predpokladané úspory na základe výsledkov predchádzajúcich nezávisle monitorovaných energetických zlepšení v podobných zariadeniach. Všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex ante“;

| b) | merané úspory, pri ktorých sa úspory zo zavedenia opatrenia alebo balíka opatrení určujú zaznamenávaním skutočného zníženia spotreby energie, pričom sa náležite zohľadnia faktory, ako je doplnkovosť, miera využívania, úrovne výroby a počasie, ktoré môže ovplyvňovať spotrebu. Všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex post“; |
| --- | --- |

b)

merané úspory, pri ktorých sa úspory zo zavedenia opatrenia alebo balíka opatrení určujú zaznamenávaním skutočného zníženia spotreby energie, pričom sa náležite zohľadnia faktory, ako je doplnkovosť, miera využívania, úrovne výroby a počasie, ktoré môže ovplyvňovať spotrebu. Všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex post“;

| c) | pomerné úspory, pri ktorých sa používajú technické odhady úspor. Tento prístup sa môže použiť len v prípade, ak je získanie dostatočne podrobných meraných údajov pre konkrétne zariadenie náročné alebo neprimerane nákladné, napríklad nahradenie kompresora alebo elektromotora s iným rozsahom výroby v kWh, ako je ten, pri ktorom sa merali nezávislé informácie o úsporách, alebo v prípade, keď tieto odhady vykonávajú podľa vnútroštátne stanovených metodík a referenčných hodnôt kvalifikovaní alebo akreditovaní odborníci, ktorí sú nezávislí od príslušných povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

c)

pomerné úspory, pri ktorých sa používajú technické odhady úspor. Tento prístup sa môže použiť len v prípade, ak je získanie dostatočne podrobných meraných údajov pre konkrétne zariadenie náročné alebo neprimerane nákladné, napríklad nahradenie kompresora alebo elektromotora s iným rozsahom výroby v kWh, ako je ten, pri ktorom sa merali nezávislé informácie o úsporách, alebo v prípade, keď tieto odhady vykonávajú podľa vnútroštátne stanovených metodík a referenčných hodnôt kvalifikovaní alebo akreditovaní odborníci, ktorí sú nezávislí od príslušných povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| d) | úspory na základe prieskumu, pri ktorých sa určuje reakcia spotrebiteľov na rady, informačné kampane, systémy označovania energetickým štítkom a certifikácie alebo na inteligentné meranie. Tento prístup sa môže použiť len pri úsporách vyplývajúcich zo zmien správania spotrebiteľa. Nepoužije sa pri úsporách vyplývajúcich zo zavedenia fyzických opatrení. |
| --- | --- |

d)

úspory na základe prieskumu, pri ktorých sa určuje reakcia spotrebiteľov na rady, informačné kampane, systémy označovania energetickým štítkom a certifikácie alebo na inteligentné meranie. Tento prístup sa môže použiť len pri úsporách vyplývajúcich zo zmien správania spotrebiteľa. Nepoužije sa pri úsporách vyplývajúcich zo zavedenia fyzických opatrení.

2.   Pri určovaní úspor energie v prípade opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti na účely článkov 7, 7a a 7b a článku 20 ods. 6 sa uplatňujú tieto zásady:

| a) | preukazuje sa, že ide o dodatočné úspory nad rámec tých, ktoré by sa dosiahli aj bez činnosti povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov alebo vykonávajúcich orgánov verejnej moci. Na účely určenia úspor, ktoré možno nárokovať ako dodatočné, členské štáty zohľadnia, ako by sa spotreba energie a dopyt po nej vyvíjali za absencie daného politického opatrenia, pričom vezmú do úvahy aspoň tieto faktory: trendy spotreby energie, zmeny správania spotrebiteľov, technologický pokrok a zmeny spôsobené inými opatreniami vykonávanými na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

a)

preukazuje sa, že ide o dodatočné úspory nad rámec tých, ktoré by sa dosiahli aj bez činnosti povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov alebo vykonávajúcich orgánov verejnej moci. Na účely určenia úspor, ktoré možno nárokovať ako dodatočné, členské štáty zohľadnia, ako by sa spotreba energie a dopyt po nej vyvíjali za absencie daného politického opatrenia, pričom vezmú do úvahy aspoň tieto faktory: trendy spotreby energie, zmeny správania spotrebiteľov, technologický pokrok a zmeny spôsobené inými opatreniami vykonávanými na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni;

| b) | úspory vyplývajúce z uplatňovania záväzného práva Únie sa považujú za úspory, ktoré by sa dosiahli v každom prípade, takže sa nesmú nárokovať ako úspory energie na účely článku 7 ods. 1 Odchylne od uvedenej požiadavky úspory súvisiace s obnovou existujúcich budov možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 7 ods. 1 za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené. Úspory vyplývajúce z vykonávania minimálnych vnútroštátnych požiadaviek stanovených pre nové budovy pred transpozíciou smernice 2010/31/EÚ možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 7 ods. 1 písm. a) za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené a že členské štáty tieto úspory oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti v súlade s článkom 24 ods. 2; |
| --- | --- |

b)

úspory vyplývajúce z uplatňovania záväzného práva Únie sa považujú za úspory, ktoré by sa dosiahli v každom prípade, takže sa nesmú nárokovať ako úspory energie na účely článku 7 ods. 1 Odchylne od uvedenej požiadavky úspory súvisiace s obnovou existujúcich budov možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 7 ods. 1 za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené. Úspory vyplývajúce z vykonávania minimálnych vnútroštátnych požiadaviek stanovených pre nové budovy pred transpozíciou smernice 2010/31/EÚ možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 7 ods. 1 písm. a) za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené a že členské štáty tieto úspory oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti v súlade s článkom 24 ods. 2;

| c) | uznávať sa môžu len úspory, ktoré prekračujú tieto úrovne:






  i) | emisné normy Únie pre nové osobné automobily a nové ľahké úžitkové vozidlá v nadväznosti na vykonávanie nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (*1) a (EÚ) č. 510/2011 (*2); |
| --- | --- | --- |

c)

uznávať sa môžu len úspory, ktoré prekračujú tieto úrovne:

i)

emisné normy Únie pre nové osobné automobily a nové ľahké úžitkové vozidlá v nadväznosti na vykonávanie nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (*1) a (EÚ) č. 510/2011 (*2);

| ii) | požiadavky Únie týkajúce sa stiahnutia určitých energeticky významných výrobkov z trhu v súlade s vykonávaním vykonávacích opatrení podľa smernice 2009/125/ES. |
| --- | --- |

ii)

požiadavky Únie týkajúce sa stiahnutia určitých energeticky významných výrobkov z trhu v súlade s vykonávaním vykonávacích opatrení podľa smernice 2009/125/ES.

| d) | povoľujú sa politiky zamerané na podporu vyšších úrovní energetickej efektívnosti výrobkov, zariadení, dopravných systémov, vozidiel a palív, budov a ich prvkov, procesov či trhov; |
| --- | --- |

d)

povoľujú sa politiky zamerané na podporu vyšších úrovní energetickej efektívnosti výrobkov, zariadení, dopravných systémov, vozidiel a palív, budov a ich prvkov, procesov či trhov;

| e) | opatrenia, ktorými sa podporujú technológie na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu na budovách alebo v nich, môžu byť oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 7 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie. Výpočet úspor energie spĺňa požiadavky tejto prílohy; |
| --- | --- |

e)

opatrenia, ktorými sa podporujú technológie na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu na budovách alebo v nich, môžu byť oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 7 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie. Výpočet úspor energie spĺňa požiadavky tejto prílohy;

| f) | v prípade politík, ktoré urýchľujú zavedenie a využívanie efektívnejších výrobkov a vozidiel, možno nárokovať celé úspory, pokiaľ sa preukáže, že k takémuto využívaniu došlo pred uplynutím priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla alebo jeho zvyčajného intervalu náhrady, a úspory sa nárokujú len za obdobie do konca priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla, ktoré sa má nahradiť; |
| --- | --- |

f)

v prípade politík, ktoré urýchľujú zavedenie a využívanie efektívnejších výrobkov a vozidiel, možno nárokovať celé úspory, pokiaľ sa preukáže, že k takémuto využívaniu došlo pred uplynutím priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla alebo jeho zvyčajného intervalu náhrady, a úspory sa nárokujú len za obdobie do konca priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla, ktoré sa má nahradiť;

| g) | pri podpore prijímania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby sa zachovali štandardy kvality produktov, služieb a zavádzaných opatrení, alebo ak tieto štandardy neexistujú, aby sa zaviedli; |
| --- | --- |

g)

pri podpore prijímania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby sa zachovali štandardy kvality produktov, služieb a zavádzaných opatrení, alebo ak tieto štandardy neexistujú, aby sa zaviedli;

| h) | s cieľom zohľadniť klimatické rozdiely medzi regiónmi si môžu členské štáty vybrať, či upravia úspory na štandardizovanú hodnotu alebo udelia rôzne úspory energie v súlade s teplotnými rozdielmi medzi regiónmi; |
| --- | --- |

h)

s cieľom zohľadniť klimatické rozdiely medzi regiónmi si môžu členské štáty vybrať, či upravia úspory na štandardizovanú hodnotu alebo udelia rôzne úspory energie v súlade s teplotnými rozdielmi medzi regiónmi;

| i) | pri výpočte úspor energie sa zohľadní životnosť opatrení a miera, v akej úspory časom klesajú. Uvedený výpočet počíta úspory, ktoré sa dosiahnu každým individuálnym opatrením v období od dátumu začatia jeho vykonávania do 31. decembra 2020 alebo prípadne do 31. decembra 2030. Ako alternatívu môžu členské štáty prijať inú metódu, pri ktorej sa očakáva dosiahnutie aspoň rovnakého celkového objemu úspor. Pri použití inej metódy členské štáty zabezpečia, aby celkový objem úspor energie vypočítaný s použitím uvedenej metódy nepresiahol objem úspor energie, ktoré by boli výsledkom výpočtu, ak by sa počítali úspory z každého individuálneho opatrenia v období od začatia jeho vykonávania do 31. decembra 2020 alebo do 31. decembra 2030. Členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch podrobne opíšu inú metódu a ustanovenia prijaté na zaistenie splnenia záväznej požiadavky výpočtu. |
| --- | --- |

i)

pri výpočte úspor energie sa zohľadní životnosť opatrení a miera, v akej úspory časom klesajú. Uvedený výpočet počíta úspory, ktoré sa dosiahnu každým individuálnym opatrením v období od dátumu začatia jeho vykonávania do 31. decembra 2020 alebo prípadne do 31. decembra 2030. Ako alternatívu môžu členské štáty prijať inú metódu, pri ktorej sa očakáva dosiahnutie aspoň rovnakého celkového objemu úspor. Pri použití inej metódy členské štáty zabezpečia, aby celkový objem úspor energie vypočítaný s použitím uvedenej metódy nepresiahol objem úspor energie, ktoré by boli výsledkom výpočtu, ak by sa počítali úspory z každého individuálneho opatrenia v období od začatia jeho vykonávania do 31. decembra 2020 alebo do 31. decembra 2030. Členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch podrobne opíšu inú metódu a ustanovenia prijaté na zaistenie splnenia záväznej požiadavky výpočtu.

3.   Členské štáty zabezpečia splnenie týchto požiadaviek na politické opatrenia prijaté podľa článku 7b a článku 20 ods. 6:

| a) | politické opatrenia a individuálne opatrenia prinášajú overiteľnú úsporu konečnej energetickej spotreby; |
| --- | --- |

a)

politické opatrenia a individuálne opatrenia prinášajú overiteľnú úsporu konečnej energetickej spotreby;

| b) | zodpovednosť každého zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci je jasne vymedzená; |
| --- | --- |

b)

zodpovednosť každého zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci je jasne vymedzená;

| c) | úspory energie, ktoré sa dosahujú alebo majú dosiahnuť, sa určia transparentne; |
| --- | --- |

c)

úspory energie, ktoré sa dosahujú alebo majú dosiahnuť, sa určia transparentne;

| d) | objem úspor energie, ktoré sa vyžadujú politickým opatrením alebo ktoré sa ním majú dosiahnuť, sa vyjadrí buď ako konečná, alebo primárna energetická spotreba pri použití prevodných koeficientov uvedených v prílohe IV; |
| --- | --- |

d)

objem úspor energie, ktoré sa vyžadujú politickým opatrením alebo ktoré sa ním majú dosiahnuť, sa vyjadrí buď ako konečná, alebo primárna energetická spotreba pri použití prevodných koeficientov uvedených v prílohe IV;

| e) | predloží sa a verejne sa sprístupní výročná správa o úsporách energie, ktoré dosiahli poverené subjekty, zúčastňujúce sa subjekty a vykonávajúce orgány verejnej moci, ako aj údaje o ročnom trende úspor energie; |
| --- | --- |

e)

predloží sa a verejne sa sprístupní výročná správa o úsporách energie, ktoré dosiahli poverené subjekty, zúčastňujúce sa subjekty a vykonávajúce orgány verejnej moci, ako aj údaje o ročnom trende úspor energie;

| f) | ak pokrok nie je uspokojivý, vykoná sa monitorovanie výsledkov a prijatie vhodných opatrení; |
| --- | --- |

f)

ak pokrok nie je uspokojivý, vykoná sa monitorovanie výsledkov a prijatie vhodných opatrení;

| g) | úspory energie z individuálneho opatrenia si nenárokuje viac než jeden subjekt; |
| --- | --- |

g)

úspory energie z individuálneho opatrenia si nenárokuje viac než jeden subjekt;

| h) | je preukázané, že na dosiahnutie nárokovaných úspor energie sú podstatné činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci. |
| --- | --- |

h)

je preukázané, že na dosiahnutie nárokovaných úspor energie sú podstatné činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci.

4.   Pri určovaní úspor energie vyplývajúcich z politických opatrení, ktoré súvisia so zdaňovaním, zavedených podľa článku 7b sa uplatňujú tieto zásady:

| a) | uznávajú sa len úspory energie vyplývajúce z daňových opatrení, ktoré prekračujú minimálne úrovne zdaňovania uplatňované na palivá, ako sa požaduje v smernici Rady 2003/96/ES (*3) alebo 2006/112/ES (*4); |
| --- | --- |

a)

uznávajú sa len úspory energie vyplývajúce z daňových opatrení, ktoré prekračujú minimálne úrovne zdaňovania uplatňované na palivá, ako sa požaduje v smernici Rady 2003/96/ES (*3) alebo 2006/112/ES (*4);

| b) | cenová pružnosť pre výpočet vplyvu daňových opatrení (energia) vyjadruje citlivosť dopytu po energii na zmeny cien a odhaduje sa na základe aktuálnych a reprezentatívnych oficiálnych zdrojov údajov; |
| --- | --- |

b)

cenová pružnosť pre výpočet vplyvu daňových opatrení (energia) vyjadruje citlivosť dopytu po energii na zmeny cien a odhaduje sa na základe aktuálnych a reprezentatívnych oficiálnych zdrojov údajov;

| c) | úspory energie zo sprievodných nástrojov daňovej politiky vrátane daňových stimulov či odvodov do fondu sa započítavajú osobitne. |
| --- | --- |

c)

úspory energie zo sprievodných nástrojov daňovej politiky vrátane daňových stimulov či odvodov do fondu sa započítavajú osobitne.

5.   Oznámenie metodiky

Členské štáty v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 oznámia Komisii svoju navrhovanú podrobnú metodiku na realizáciu povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b a v článku 20 ods. 6 S výnimkou prípadu zdaňovania toto oznámenie obsahuje podrobnosti o:

| a) | úrovni úspor energie požadovanej podľa článku 7 ods. 1 prvého pododseku písm. b) alebo úspor, ktorých dosiahnutie sa očakáva za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030; |
| --- | --- |

a)

úrovni úspor energie požadovanej podľa článku 7 ods. 1 prvého pododseku písm. b) alebo úspor, ktorých dosiahnutie sa očakáva za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030;

| b) | povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektoch alebo vykonávajúcich orgánoch verejnej moci; |
| --- | --- |

b)

povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektoch alebo vykonávajúcich orgánoch verejnej moci;

| c) | cieľových odvetviach; |
| --- | --- |

c)

cieľových odvetviach;

| d) | politických opatreniach a individuálnych opatreniach vrátane predpokladaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie v prípade každého opatrenia; |
| --- | --- |

d)

politických opatreniach a individuálnych opatreniach vrátane predpokladaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie v prípade každého opatrenia;

| e) | trvaní povinného obdobia pre danú povinnú schému energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

e)

trvaní povinného obdobia pre danú povinnú schému energetickej efektívnosti;

| f) | činnostiach stanovených v politickom opatrení; |
| --- | --- |

f)

činnostiach stanovených v politickom opatrení;

| g) | metodike výpočtu vrátane toho, ako sa určila doplnkovosť a podstatnosť a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory; |
| --- | --- |

g)

metodike výpočtu vrátane toho, ako sa určila doplnkovosť a podstatnosť a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory;

| h) | životnosti opatrení a o tom, ako sa počíta alebo z čoho vychádza; |
| --- | --- |

h)

životnosti opatrení a o tom, ako sa počíta alebo z čoho vychádza;

| i) | prístupe k riešeniu klimatických rozdielov v danom členskom štáte; |
| --- | --- |

i)

prístupe k riešeniu klimatických rozdielov v danom členskom štáte;

| j) | systémoch monitorovania a overovania pre opatrenia podľa článkov 7a a 7b a spôsobe zaistenia ich nezávislosti od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

j)

systémoch monitorovania a overovania pre opatrenia podľa článkov 7a a 7b a spôsobe zaistenia ich nezávislosti od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| k) | v prípade zdaňovania o:






  i) | cieľových odvetviach a segmente daňovníkov; |
| --- | --- | --- |

k)

v prípade zdaňovania o:

i)

cieľových odvetviach a segmente daňovníkov;

| ii) | vykonávajúcom orgáne verejnej moci; |
| --- | --- |

ii)

vykonávajúcom orgáne verejnej moci;

| iii) | úsporách, ktorých dosiahnutie sa očakáva; |
| --- | --- |

iii)

úsporách, ktorých dosiahnutie sa očakáva;

| iv) | trvaní daňového opatrenia a |
| --- | --- |

iv)

trvaní daňového opatrenia a

| v) | metodike výpočtu vrátane použitej cenovej pružnosti a spôsobu, akým sa určila. |
| --- | --- |

v)

metodike výpočtu vrátane použitej cenovej pružnosti a spôsobu, akým sa určila.

(*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 1)."

*1

2

(*2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 510/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa stanovujú emisné normy pre nové ľahké úžitkové vozidlá ako súčasť integrovaného prístupu Únie na zníženie emisií CO2 z ľahkých vozidiel (Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2011, s. 1)."

*2

2

(*3)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51)."

*3

(*4)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1)."

*4

| 3. | V prílohe VII sa nadpis sa nahrádza takto:

  „Minimálne požiadavky na vyúčtovanie a informácie o vyúčtovaní na základe skutočnej spotreby elektriny a plynu“ |
| --- | --- |

3.

V prílohe VII sa nadpis sa nahrádza takto:

„Minimálne požiadavky na vyúčtovanie a informácie o vyúčtovaní na základe skutočnej spotreby elektriny a plynu“

| 4. | Vkladá sa táto príloha:


  „PRÍLOHA VIIA
  Minimálne požiadavky na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody
  1.   Vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby tepla alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov
  Aby mohli koneční spotrebitelia regulovať svoju spotrebu energie, musí sa vyúčtovanie vykonávať na základe skutočnej spotreby alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov najmenej raz za rok.
  2.   Minimálna frekvencia vyúčtovania alebo informácií o spotrebe
  Od 25. októbra 2020 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom najmenej štvrťročne na požiadanie alebo ak sa koncoví odberatelia rozhodli pre elektronické vyúčtovanie, inak dvakrát ročne.
  Od 1. januára 2022 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom aspoň raz mesačne. Tieto informácie môžu byť sprístupnené aj na internete a aktualizované tak často, ako to umožňujú použité meracie zariadenia a systémy. Vykurovanie a chladenie možno mimo obdobia vykurovania/chladenia z uvedenej požiadavky vyňať.
  3.   Minimálne informácie uvádzané vo vyúčtovaní
  Členské štáty zabezpečia, aby sa konečným spotrebiteľom v rámci vyúčtovania alebo spolu s ním jasne a zrozumiteľne sprístupnili nasledujúce informácie, ak sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov:






  a) | skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie alebo celkové náklady na vykurovanie a hodnoty odčítané z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov; |
| --- | --- | --- |

4.

Vkladá sa táto príloha:

„PRÍLOHA VIIA

Minimálne požiadavky na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   Vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby tepla alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov

Aby mohli koneční spotrebitelia regulovať svoju spotrebu energie, musí sa vyúčtovanie vykonávať na základe skutočnej spotreby alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov najmenej raz za rok.

2.   Minimálna frekvencia vyúčtovania alebo informácií o spotrebe

Od 25. októbra 2020 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom najmenej štvrťročne na požiadanie alebo ak sa koncoví odberatelia rozhodli pre elektronické vyúčtovanie, inak dvakrát ročne.

Od 1. januára 2022 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom aspoň raz mesačne. Tieto informácie môžu byť sprístupnené aj na internete a aktualizované tak často, ako to umožňujú použité meracie zariadenia a systémy. Vykurovanie a chladenie možno mimo obdobia vykurovania/chladenia z uvedenej požiadavky vyňať.

3.   Minimálne informácie uvádzané vo vyúčtovaní

Členské štáty zabezpečia, aby sa konečným spotrebiteľom v rámci vyúčtovania alebo spolu s ním jasne a zrozumiteľne sprístupnili nasledujúce informácie, ak sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov:

a)

skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie alebo celkové náklady na vykurovanie a hodnoty odčítané z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov;

| b) | informácie o použitom palivovom mixe a súvisiacich ročných emisiách skleníkových plynov, a to aj pre konečných spotrebiteľov napojených na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, a vysvetlenie jednotlivých daní, odvodov a sadzieb. Členské štáty môžu obmedziť rozsah požiadavky na poskytovanie informácií o emisiách skleníkových plynov tak, aby zahŕňali iba dodávky zo systémov centralizovaného zásobovania teplom s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW; |
| --- | --- |

b)

informácie o použitom palivovom mixe a súvisiacich ročných emisiách skleníkových plynov, a to aj pre konečných spotrebiteľov napojených na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, a vysvetlenie jednotlivých daní, odvodov a sadzieb. Členské štáty môžu obmedziť rozsah požiadavky na poskytovanie informácií o emisiách skleníkových plynov tak, aby zahŕňali iba dodávky zo systémov centralizovaného zásobovania teplom s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW;

| c) | grafické porovnanie aktuálnej spotreby energie konečných spotrebiteľov so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, v prípade vykurovania a chladenia korigované na klimatické podmienky; |
| --- | --- |

c)

grafické porovnanie aktuálnej spotreby energie konečných spotrebiteľov so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, v prípade vykurovania a chladenia korigované na klimatické podmienky;

| d) | kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných subjektov vrátane adries webových sídel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia spotrebujúce energiu; |
| --- | --- |

d)

kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných subjektov vrátane adries webových sídel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia spotrebujúce energiu;

| e) | informácie o súvisiacich postupoch podávania sťažností, službách ombudsmana alebo mechanizmoch alternatívneho riešenia sporov platných v členských štátoch; |
| --- | --- |

e)

informácie o súvisiacich postupoch podávania sťažností, službách ombudsmana alebo mechanizmoch alternatívneho riešenia sporov platných v členských štátoch;

| f) | porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným konečným spotrebiteľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov. V prípade elektronického vyúčtovania sa takéto porovnania môžu namiesto toho dať k dispozícii online a označiť na vyúčtovaniach. |
| --- | --- |

f)

porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným konečným spotrebiteľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov. V prípade elektronického vyúčtovania sa takéto porovnania môžu namiesto toho dať k dispozícii online a označiť na vyúčtovaniach.

Vyúčtovania, ktoré sa nezakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, obsahujú jasné a zrozumiteľné vysvetlenie výpočtu sumy uvedenej vo vyúčtovaní a aspoň informácie uvedené v písmenách d) a e).

| 5. | V prílohe IX časti 1 štvrtom odseku sa písmeno g) nahrádza takto:






  „g) | Ekonomická analýza: zoznam vplyvov
  V ekonomickej analýze sa zohľadnia všetky príslušné hospodárske vplyvy.
  Členské štáty môžu pri svojom rozhodovaní v analyzovaných scenároch posúdiť a zohľadniť náklady a úspory energie v dôsledku zvýšenej flexibility dodávok energie a optimálnejšieho prevádzkovania elektrických sietí vrátane ušetrených nákladov a úspor zo znížených investícií do infraštruktúry.
  Náklady a prínosy uvedené v prvom odseku zahŕňajú aspoň tieto položky:






  i) | Prínosy






  — | hodnota výstupu pre spotrebiteľa (teplo a elektrina), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

V prílohe IX časti 1 štvrtom odseku sa písmeno g) nahrádza takto:

„g)

Ekonomická analýza: zoznam vplyvov

V ekonomickej analýze sa zohľadnia všetky príslušné hospodárske vplyvy.

Členské štáty môžu pri svojom rozhodovaní v analyzovaných scenároch posúdiť a zohľadniť náklady a úspory energie v dôsledku zvýšenej flexibility dodávok energie a optimálnejšieho prevádzkovania elektrických sietí vrátane ušetrených nákladov a úspor zo znížených investícií do infraštruktúry.

Náklady a prínosy uvedené v prvom odseku zahŕňajú aspoň tieto položky:

i)

Prínosy

—

hodnota výstupu pre spotrebiteľa (teplo a elektrina),

| — | externé prínosy, ako sú prínosy z hľadiska životného prostredia, emisií skleníkových plynov, ako aj prínosy z hľadiska zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

externé prínosy, ako sú prínosy z hľadiska životného prostredia, emisií skleníkových plynov, ako aj prínosy z hľadiska zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu,

| — | vplyv na pracovný trh, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu; |
| --- | --- |

—

vplyv na pracovný trh, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu;

| ii) | Náklady






  — | kapitálové náklady na zariadenia a vybavenie, |
| --- | --- | --- |

ii)

Náklady

—

kapitálové náklady na zariadenia a vybavenie,

| — | kapitálové náklady na pridružené energetické siete, |
| --- | --- |

—

kapitálové náklady na pridružené energetické siete,

| — | variabilné a fixné prevádzkové náklady, |
| --- | --- |

—

variabilné a fixné prevádzkové náklady,

| — | náklady na energiu, |
| --- | --- |

—

náklady na energiu,

| — | environmentálne náklady a náklady týkajúce sa, zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

environmentálne náklady a náklady týkajúce sa, zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu,

| — | náklady týkajúce sa pracovného trhu, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu.“ |
| --- | --- |

—

náklady týkajúce sa pracovného trhu, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu.“

| 6. | V prílohe XII prvom odseku sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | stanovia a zverejnia svoje štandardné pravidlá vzťahujúce sa na znášanie a rozdelenie nákladov na technické úpravy, akými sú napr. pripojenie do sústavy, posilnenie sústavy a zavedenie nových sústav, zlepšenie prevádzky sústavy a pravidlá nediskriminačného uplatňovania predpisov sústavy, ktoré sú nevyhnutné na začlenenie nových výrobcov dodávajúcich elektrinu vyrobenú vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do prepojenej sústavy;“. |
| --- | --- | --- |

6.

V prílohe XII prvom odseku sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

stanovia a zverejnia svoje štandardné pravidlá vzťahujúce sa na znášanie a rozdelenie nákladov na technické úpravy, akými sú napr. pripojenie do sústavy, posilnenie sústavy a zavedenie nových sústav, zlepšenie prevádzky sústavy a pravidlá nediskriminačného uplatňovania predpisov sústavy, ktoré sú nevyhnutné na začlenenie nových výrobcov dodávajúcich elektrinu vyrobenú vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do prepojenej sústavy;“.

---

(*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 1).

*1

2

(*2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 510/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa stanovujú emisné normy pre nové ľahké úžitkové vozidlá ako súčasť integrovaného prístupu Únie na zníženie emisií CO2 z ľahkých vozidiel (Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2011, s. 1).

*2

2

(*3)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

*3

(*4)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).“

*4

---