# Az Európai Unió L 312/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 312 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. december 7. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 312

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. december 7.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1860 rendelete (2018. november 28.) a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 rendelete (2018. november 28.) a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről | 14 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről | 56 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1860 rendelete (2018. november 28.) a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 rendelete (2018. november 28.) a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről

14

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

56

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. november 30-i (EU) 2017/2225 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 327., 2017.12.9. ) | 107 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. november 30-i (EU) 2017/2225 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 327., 2017.12.9. )

( HL L 327., 2017.12.9. )

107

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.12.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 312/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1860 RENDELETE

(2018. november 28.)

a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az irreguláris migráció visszaszorítására és az irreguláris migránsok visszaküldési arányának növelésére irányuló átfogó erőfeszítéseknek alapvető részét képezi azon harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése – az alapvető jogok és különösen a visszaküldés tilalma elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett, valamint a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően –, akik nem vagy már nem felelnek meg a tagállami beutazási vagy tartózkodási feltételeknek. |
| --- | --- |

(1)

Az irreguláris migráció visszaszorítására és az irreguláris migránsok visszaküldési arányának növelésére irányuló átfogó erőfeszítéseknek alapvető részét képezi azon harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése – az alapvető jogok és különösen a visszaküldés tilalma elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett, valamint a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően –, akik nem vagy már nem felelnek meg a tagállami beutazási vagy tartózkodási feltételeknek.

| (2) | A jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésére szolgáló uniós rendszer hatékonyságát fokozni kell. Ez elengedhetetlen az uniós migrációs és menekültügyi politikába vetett közbizalom megőrzése, valamint a nemzetközi védelemre szoruló személyek támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésére szolgáló uniós rendszer hatékonyságát fokozni kell. Ez elengedhetetlen az uniós migrációs és menekültügyi politikába vetett közbizalom megőrzése, valamint a nemzetközi védelemre szoruló személyek támogatása érdekében.

| (3) | A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok hatékony és arányos módon történő visszaküldése érdekében, a 2008/115/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok hatékony és arányos módon történő visszaküldése érdekében, a 2008/115/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően.

| (4) | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 (3) és (EU) 2018/1862 rendelete (4) megállapítja a Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) létrehozásának, működésének és használatának feltételeit. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 (3) és (EU) 2018/1862 rendelete (4) megállapítja a Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) létrehozásának, működésének és használatának feltételeit.

| (5) | Létre kell hozni egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi az(EU) 2018/1861 rendelet alapján a SIS használó tagállamok közötti információmegosztást a területükön jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan hozott kiutasítási határozatokkal kapcsolatban, valamint annak ellenőrzését, hogy az ilyen határozat hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok elhagyták-e a tagállamok területét. |
| --- | --- |

(5)

Létre kell hozni egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi az(EU) 2018/1861 rendelet alapján a SIS használó tagállamok közötti információmegosztást a területükön jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan hozott kiutasítási határozatokkal kapcsolatban, valamint annak ellenőrzését, hogy az ilyen határozat hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok elhagyták-e a tagállamok területét.

| (6) | Ez a rendelet nem érinti a harmadik országbeli állampolgároknak a 2008/115/EK irányelvben előírt jogait és kötelezettségeit. A SIS-be bevitt, visszaküldést elrendelő figyelmeztető jelzés önmagában nem jelenti a tagállamok területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár jogállásának megállapítását, különösen nem a SIS-be a visszaküldést elrendelő figyelmeztető jelzést bevitt tagállamtól eltérő tagállamokban. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet nem érinti a harmadik országbeli állampolgároknak a 2008/115/EK irányelvben előírt jogait és kötelezettségeit. A SIS-be bevitt, visszaküldést elrendelő figyelmeztető jelzés önmagában nem jelenti a tagállamok területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár jogállásának megállapítását, különösen nem a SIS-be a visszaküldést elrendelő figyelmeztető jelzést bevitt tagállamtól eltérő tagállamokban.

| (7) | A SIS-be bevitt, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek és az azokkal kapcsolatos kiegészítő információk cseréjének segíteniük kell az illetékes hatóságokat a kiutasítási határozatok végrehajtásához szükséges intézkedések meghozatalában. A SIS-nek hozzá kell járulnia az ilyen kiutasítási határozatok hatálya alá tartozó, egy másik tagállamba szökött és ott elfogott harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának megállapításához és a velük kapcsolatos információk tagállamok közötti megosztásához. Az említett intézkedéseknek az irreguláris migráció és a továbbutazás megelőzését és visszaszorítását, valamint a tagállami hatóságok közötti együttműködés javítását kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

(7)

A SIS-be bevitt, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek és az azokkal kapcsolatos kiegészítő információk cseréjének segíteniük kell az illetékes hatóságokat a kiutasítási határozatok végrehajtásához szükséges intézkedések meghozatalában. A SIS-nek hozzá kell járulnia az ilyen kiutasítási határozatok hatálya alá tartozó, egy másik tagállamba szökött és ott elfogott harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának megállapításához és a velük kapcsolatos információk tagállamok közötti megosztásához. Az említett intézkedéseknek az irreguláris migráció és a továbbutazás megelőzését és visszaszorítását, valamint a tagállami hatóságok közötti együttműködés javítását kell szolgálniuk.

| (8) | A visszaküldés hatékonyságának biztosítása és a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések hozzáadott értékének növelése érdekében a tagállamoknak figyelmeztető jelzést kell bevinniük a SIS-be a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok tekintetében a 2008/115/EK irányelvnek megfelelő rendelkezésekkel összhangban általuk hozott kiutasítási határozatokra vonatkozóan. E célból a tagállamoknak akkor is figyelmeztető jelzést kell bevinniük a SIS-be, ha a visszatérési kötelezettséget megállapító vagy kimondó határozat meghozatalára az említett irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt körülmények között kerül sor, nevezetesen, amennyiben a határozat címzettje olyan harmadik országbeli állampolgár, akinek az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban megtagadták a beléptetését, vagy akit az illetékes hatóságok valamely tagállam külső határának szárazföldi, tengeri vagy légi úton történő szabálytalan átlépése kapcsán fogtak el vagy tartóztattak fel, és akik ezt követően nem kaptak engedélyt vagy jogot az adott tagállamban való tartózkodásra, illetve olyan harmadik országbeli állampolgár, akit a nemzeti jog szerint büntetőjogi szankcióként vagy büntetőjogi szankció következményeként utasítanak ki, vagy aki kiadatási eljárás alatt áll. Bizonyos körülmények között, amikor alacsony annak kockázata, hogy az érintett nem tesz eleget a kiutasítási határozatnak, vagyis az esetleges őrizet ideje alatt, vagy ha a kiutasítási határozatot a külső határnál hozzák meg és azt azonnal végrehajtják, az adminisztratív terheik csökkentése jegyében a tagállamok eltekinthetnek attól, hogy figyelmeztető jelzést vigyenek be a SIS-be. |
| --- | --- |

(8)

A visszaküldés hatékonyságának biztosítása és a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések hozzáadott értékének növelése érdekében a tagállamoknak figyelmeztető jelzést kell bevinniük a SIS-be a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok tekintetében a 2008/115/EK irányelvnek megfelelő rendelkezésekkel összhangban általuk hozott kiutasítási határozatokra vonatkozóan. E célból a tagállamoknak akkor is figyelmeztető jelzést kell bevinniük a SIS-be, ha a visszatérési kötelezettséget megállapító vagy kimondó határozat meghozatalára az említett irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt körülmények között kerül sor, nevezetesen, amennyiben a határozat címzettje olyan harmadik országbeli állampolgár, akinek az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban megtagadták a beléptetését, vagy akit az illetékes hatóságok valamely tagállam külső határának szárazföldi, tengeri vagy légi úton történő szabálytalan átlépése kapcsán fogtak el vagy tartóztattak fel, és akik ezt követően nem kaptak engedélyt vagy jogot az adott tagállamban való tartózkodásra, illetve olyan harmadik országbeli állampolgár, akit a nemzeti jog szerint büntetőjogi szankcióként vagy büntetőjogi szankció következményeként utasítanak ki, vagy aki kiadatási eljárás alatt áll. Bizonyos körülmények között, amikor alacsony annak kockázata, hogy az érintett nem tesz eleget a kiutasítási határozatnak, vagyis az esetleges őrizet ideje alatt, vagy ha a kiutasítási határozatot a külső határnál hozzák meg és azt azonnal végrehajtják, az adminisztratív terheik csökkentése jegyében a tagállamok eltekinthetnek attól, hogy figyelmeztető jelzést vigyenek be a SIS-be.

| (9) | E rendeletben meg kell határozni a kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzéseknek a SIS-be történő bevitelére vonatkozó közös szabályokat. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket az alapul szolgáló kiutasítási határozat meghozatalát követő haladéktalanul be kell vinni a SIS-be. A figyelmeztető jelzésben fel kell tüntetni, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár számára megállapítottak-e az önkéntes távozásra vonatkozó határidőt – a határidő esetleges meghosszabbítását is beleértve –, valamint hogy sor került-e a határozat felfüggesztésére vagy a kitoloncolás elhalasztására. |
| --- | --- |

(9)

E rendeletben meg kell határozni a kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzéseknek a SIS-be történő bevitelére vonatkozó közös szabályokat. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket az alapul szolgáló kiutasítási határozat meghozatalát követő haladéktalanul be kell vinni a SIS-be. A figyelmeztető jelzésben fel kell tüntetni, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár számára megállapítottak-e az önkéntes távozásra vonatkozó határidőt – a határidő esetleges meghosszabbítását is beleértve –, valamint hogy sor került-e a határozat felfüggesztésére vagy a kitoloncolás elhalasztására.

| (10) | A kiutasítási határozat hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok vonatkozásában meg kell határozni azokat az adatkategóriákat, amelyeket be kell vinni a SIS-be. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések csak az érintettek személyazonosságának megállapításához szükséges adatokat tartalmazhatják, hogy az illetékes hatóságok megalapozottan és késedelem nélkül tudjanak döntést hozni, ugyanakkor adott esetben biztosítva legyen az említett hatóságok védelme, például a fegyvert viselő, erőszakot alkalmazó, szökésben lévő vagy az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3–14. cikkében említett tevékenységek valamelyikében részt vevő személyekkel szemben. Ezen túlmenően a személyazonosság megállapításának megkönnyítése és a többszörös személyazonosságot használók kiszűrése érdekében a figyelmeztető jelzésnek tartalmaznia kell az érintett személy azonosító okmányára vonatkozó hivatkozást és az okmány másolatát, amennyiben az rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(10)

A kiutasítási határozat hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok vonatkozásában meg kell határozni azokat az adatkategóriákat, amelyeket be kell vinni a SIS-be. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések csak az érintettek személyazonosságának megállapításához szükséges adatokat tartalmazhatják, hogy az illetékes hatóságok megalapozottan és késedelem nélkül tudjanak döntést hozni, ugyanakkor adott esetben biztosítva legyen az említett hatóságok védelme, például a fegyvert viselő, erőszakot alkalmazó, szökésben lévő vagy az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3–14. cikkében említett tevékenységek valamelyikében részt vevő személyekkel szemben. Ezen túlmenően a személyazonosság megállapításának megkönnyítése és a többszörös személyazonosságot használók kiszűrése érdekében a figyelmeztető jelzésnek tartalmaznia kell az érintett személy azonosító okmányára vonatkozó hivatkozást és az okmány másolatát, amennyiben az rendelkezésre áll.

| (11) | Tekintettel arra, hogy a személyek személyazonossága az ujjnyomatok, fényképek és arcképmások használatával megbízható módon megállapítható, ezeket minden esetben be kell vinni a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésekbe. Amennyiben ezek esetleg nem állnának rendelkezésre, például az érintettek távollétében hozott kiutasítási határozatok esetében, kivételesen lehetővé kell tenni, hogy ilyenkor el lehessen térni ettől az előírástól. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel arra, hogy a személyek személyazonossága az ujjnyomatok, fényképek és arcképmások használatával megbízható módon megállapítható, ezeket minden esetben be kell vinni a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésekbe. Amennyiben ezek esetleg nem állnának rendelkezésre, például az érintettek távollétében hozott kiutasítási határozatok esetében, kivételesen lehetővé kell tenni, hogy ilyenkor el lehessen térni ettől az előírástól.

| (12) | Az illetékes nemzeti hatóságok által a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok vonatkozásában rendelkezésre bocsátott kiegészítő információk cseréjét minden esetben a SIRENE-irodáknak hívott tagállami irodák hálózatán keresztül kell elvégezni, az említett irodákat kapcsolattartóként használva, összhangban az (EU) 2018/1861 rendelet 7. és 8. cikkével. |
| --- | --- |

(12)

Az illetékes nemzeti hatóságok által a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok vonatkozásában rendelkezésre bocsátott kiegészítő információk cseréjét minden esetben a SIRENE-irodáknak hívott tagállami irodák hálózatán keresztül kell elvégezni, az említett irodákat kapcsolattartóként használva, összhangban az (EU) 2018/1861 rendelet 7. és 8. cikkével.

| (13) | Meg kell határozni azokat az eljárásokat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a visszatérési kötelezettség teljesítésének ellenőrzését, valamint az érintett harmadik országbeli állampolgár távozásának megerősítését a kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzést a SIS-be bevitt tagállam felé. Ezek az információk várhatóan hozzájárulnak a kiutasítási határozatoknak való megfelelés átfogóbb nyomon követéséhez. |
| --- | --- |

(13)

Meg kell határozni azokat az eljárásokat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a visszatérési kötelezettség teljesítésének ellenőrzését, valamint az érintett harmadik országbeli állampolgár távozásának megerősítését a kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzést a SIS-be bevitt tagállam felé. Ezek az információk várhatóan hozzájárulnak a kiutasítási határozatoknak való megfelelés átfogóbb nyomon követéséhez.

| (14) | A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket haladéktalanul törölni kell, mihelyt a kiutasítási határozatot meghozó tagállam vagy illetékes hatóság megerősítést kap arról, hogy a kiutasítást foganatosították, vagy ha az illetékes hatóság elegendő és meggyőző információval rendelkezik arról, hogy a harmadik országbeli állampolgár elhagyta a tagállamok területét. Amennyiben a kiutasítási határozathoz beutazási tilalom is társul, a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést be kell vinni a SIS-be az (EU) 2018/1861 rendelettel összhangban. Ilyen esetekben a tagállamoknak valamennyi szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy ne legyen időkülönbség a között, amikor a harmadik országbeli állampolgár elhagyja a schengeni térséget, és a között, amikor a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést aktiválják a SIS-ben. Amennyiben a SIS-ben szereplő adatok alapján a kiutasítási határozathoz beutazási tilalom is társul, biztosítani kell a beutazási tilalom végrehajtását. |
| --- | --- |

(14)

A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket haladéktalanul törölni kell, mihelyt a kiutasítási határozatot meghozó tagállam vagy illetékes hatóság megerősítést kap arról, hogy a kiutasítást foganatosították, vagy ha az illetékes hatóság elegendő és meggyőző információval rendelkezik arról, hogy a harmadik országbeli állampolgár elhagyta a tagállamok területét. Amennyiben a kiutasítási határozathoz beutazási tilalom is társul, a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést be kell vinni a SIS-be az (EU) 2018/1861 rendelettel összhangban. Ilyen esetekben a tagállamoknak valamennyi szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy ne legyen időkülönbség a között, amikor a harmadik országbeli állampolgár elhagyja a schengeni térséget, és a között, amikor a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést aktiválják a SIS-ben. Amennyiben a SIS-ben szereplő adatok alapján a kiutasítási határozathoz beutazási tilalom is társul, biztosítani kell a beutazási tilalom végrehajtását.

| (15) | A SIS-nek tartalmaznia kell egy olyan mechanizmust, amely értesítést küld a tagállamoknak akkor, ha a harmadik országbeli állampolgárok az önkéntes távozásra előírt határidőn belül nem tettek eleget visszatérési kötelezettségüknek. Ennek a mechanizmusnak elő kell segítenie, hogy a tagállamok teljesítsék a kiutasítási határozatok végrehajtására vonatkozó kötelezettségeiket, valamint a beutazási tilalom elrendelésére vonatkozó kötelezettségeiket a 2008/115/EK irányelvvel összhangban azon harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik nem tettek eleget visszatérési kötelezettségüknek. |
| --- | --- |

(15)

A SIS-nek tartalmaznia kell egy olyan mechanizmust, amely értesítést küld a tagállamoknak akkor, ha a harmadik országbeli állampolgárok az önkéntes távozásra előírt határidőn belül nem tettek eleget visszatérési kötelezettségüknek. Ennek a mechanizmusnak elő kell segítenie, hogy a tagállamok teljesítsék a kiutasítási határozatok végrehajtására vonatkozó kötelezettségeiket, valamint a beutazási tilalom elrendelésére vonatkozó kötelezettségeiket a 2008/115/EK irányelvvel összhangban azon harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik nem tettek eleget visszatérési kötelezettségüknek.

| (16) | E rendeletnek kötelező erejű szabályokat kell megállapítania a tagállamok közötti, az egymásnak ellentmondó utasítások elkerülését vagy megoldását célzó konzultációra vonatkozóan. Konzultációt kell folytatni abban az esetben, ha érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező, vagy valamely tagállamtól ilyen engedélyt vagy vízumot szerző harmadik országbeli állampolgárok egy másik tagállam által kiadott, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alá tartoznak, különösen ha a kiutasítási határozathoz beutazási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés társul, illetve amennyiben a tagállamok területére való belépéskor ellentmondásos helyzetek adódhatnak. |
| --- | --- |

(16)

E rendeletnek kötelező erejű szabályokat kell megállapítania a tagállamok közötti, az egymásnak ellentmondó utasítások elkerülését vagy megoldását célzó konzultációra vonatkozóan. Konzultációt kell folytatni abban az esetben, ha érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező, vagy valamely tagállamtól ilyen engedélyt vagy vízumot szerző harmadik országbeli állampolgárok egy másik tagállam által kiadott, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alá tartoznak, különösen ha a kiutasítási határozathoz beutazási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés társul, illetve amennyiben a tagállamok területére való belépéskor ellentmondásos helyzetek adódhatnak.

| (17) | A figyelmeztető jelzések kizárólag a bevitelük céljának eléréséhez szükséges ideig őrizhetők meg a SIS-ben. Az (EU) 2018/1861 rendelet felülvizsgálati időtartamokról szóló vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket az említett rendeletben említett felülvizsgálati eljárásnak megfelelően azok lejártát követően automatikusan törölni kell. |
| --- | --- |

(17)

A figyelmeztető jelzések kizárólag a bevitelük céljának eléréséhez szükséges ideig őrizhetők meg a SIS-ben. Az (EU) 2018/1861 rendelet felülvizsgálati időtartamokról szóló vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket az említett rendeletben említett felülvizsgálati eljárásnak megfelelően azok lejártát követően automatikusan törölni kell.

| (18) | Az e rendelet értelmében valamely tagállam által megszerzett személyes adatok nem továbbíthatók, illetve nem tehetők hozzáférhetővé harmadik országok részére. E szabálytól eltérve, az ilyen személyes adatok harmadik országok részére történő továbbítását lehetővé kell tenni, ha az adattovábbítás szigorú feltételekhez van kötve, és egyedi esetekben szükséges annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár személyazonosítását – visszaküldése céljából – elősegítse. Személyes adatok harmadik országok részére történő továbbítását az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) összhangban kell végezni, és ahhoz meg kell szerezni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulását. Meg kell jegyezni azonban, hogy a nem uniós visszaküldési célországok gyakran nem tartoznak a Bizottság által az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikke szerint elfogadott megfelelőségi határozat hatálya alá. Ezenfelül a visszatérési kötelezettség hatálya alá tartozó, jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok fő származási országaival való együttműködés keretében tett kiterjedt uniós erőfeszítések nem voltak eredményesek a tekintetben, hogy nem sikerült elérni, hogy az érintett harmadik országok szisztematikusan eleget tegyenek a nemzetközi jog szerinti azon kötelezettségüknek, hogy saját állampolgáraikat visszafogadják. Az Unió vagy a tagállamok által megkötött, illetve tárgyalás alatt lévő visszafogadási megállapodások – amelyek a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében az (EU) 2016/679 rendelet 46. cikke értelmében megfelelő garanciákkal szolgálnak – korlátozott számú ilyen harmadik országot érintenek.
  Továbbra is bizonytalan, hogy sor kerül-e újabb megállapodások megkötésére. Ilyen körülmények között, a megfelelőségi határozat vagy a megfelelő garanciák meglétének kötelezettsége alóli kivételként, lehetővé kell tenni a személyes adatok harmadik országbeli hatóságok részére történő, e rendelet szerinti továbbítását az Unió visszaküldési politikájának végrehajtása céljából. Lehetővé kell tenni az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikkében biztosított eltérés alkalmazását az említett cikkben megállapított feltételek teljesülésének függvényében. Az említett rendelet 57. cikke értelmében az említett rendelet végrehajtását – többek között a személyes adatok harmadik országok részére történő, e rendelet szerinti továbbítása tekintetében – a független felügyeleti hatóságoknak nyomon kell követniük. |
| --- | --- |

(18)

Az e rendelet értelmében valamely tagállam által megszerzett személyes adatok nem továbbíthatók, illetve nem tehetők hozzáférhetővé harmadik országok részére. E szabálytól eltérve, az ilyen személyes adatok harmadik országok részére történő továbbítását lehetővé kell tenni, ha az adattovábbítás szigorú feltételekhez van kötve, és egyedi esetekben szükséges annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár személyazonosítását – visszaküldése céljából – elősegítse. Személyes adatok harmadik országok részére történő továbbítását az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) összhangban kell végezni, és ahhoz meg kell szerezni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulását. Meg kell jegyezni azonban, hogy a nem uniós visszaküldési célországok gyakran nem tartoznak a Bizottság által az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikke szerint elfogadott megfelelőségi határozat hatálya alá. Ezenfelül a visszatérési kötelezettség hatálya alá tartozó, jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok fő származási országaival való együttműködés keretében tett kiterjedt uniós erőfeszítések nem voltak eredményesek a tekintetben, hogy nem sikerült elérni, hogy az érintett harmadik országok szisztematikusan eleget tegyenek a nemzetközi jog szerinti azon kötelezettségüknek, hogy saját állampolgáraikat visszafogadják. Az Unió vagy a tagállamok által megkötött, illetve tárgyalás alatt lévő visszafogadási megállapodások – amelyek a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében az (EU) 2016/679 rendelet 46. cikke értelmében megfelelő garanciákkal szolgálnak – korlátozott számú ilyen harmadik országot érintenek.

Továbbra is bizonytalan, hogy sor kerül-e újabb megállapodások megkötésére. Ilyen körülmények között, a megfelelőségi határozat vagy a megfelelő garanciák meglétének kötelezettsége alóli kivételként, lehetővé kell tenni a személyes adatok harmadik országbeli hatóságok részére történő, e rendelet szerinti továbbítását az Unió visszaküldési politikájának végrehajtása céljából. Lehetővé kell tenni az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikkében biztosított eltérés alkalmazását az említett cikkben megállapított feltételek teljesülésének függvényében. Az említett rendelet 57. cikke értelmében az említett rendelet végrehajtását – többek között a személyes adatok harmadik országok részére történő, e rendelet szerinti továbbítása tekintetében – a független felügyeleti hatóságoknak nyomon kell követniük.

| (19) | A visszaküldésért felelős nemzeti hatóságok között tagállamonként jelentős különbségek lehetnek, ráadásul ezek a hatóságok egy adott tagállamon belül is változhatnak a jogellenes tartózkodás okától függően. Az igazságügyi hatóságok is kiadhatnak kiutasítási határozatokat, például a tartózkodási engedély vagy jogosultság megadásának megtagadása elleni fellebbezés eredményeként, vagy büntetőjogi szankcióként. A 2008/115/EK irányelvvel összhangban a kiutasítási határozatok meghozataláért és végrehajtásáért felelős valamennyi nemzeti hatóság számára hozzáférési jogosultságot kell biztosítani a SIS-hez a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitele, frissítése, törlése és lekérdezése céljából. |
| --- | --- |

(19)

A visszaküldésért felelős nemzeti hatóságok között tagállamonként jelentős különbségek lehetnek, ráadásul ezek a hatóságok egy adott tagállamon belül is változhatnak a jogellenes tartózkodás okától függően. Az igazságügyi hatóságok is kiadhatnak kiutasítási határozatokat, például a tartózkodási engedély vagy jogosultság megadásának megtagadása elleni fellebbezés eredményeként, vagy büntetőjogi szankcióként. A 2008/115/EK irányelvvel összhangban a kiutasítási határozatok meghozataláért és végrehajtásáért felelős valamennyi nemzeti hatóság számára hozzáférési jogosultságot kell biztosítani a SIS-hez a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitele, frissítése, törlése és lekérdezése céljából.

| (20) | Az (EU) 2018/1861 rendeletben említett illetékes nemzeti hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának megállapítása és visszaküldése céljából. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2018/1861 rendeletben említett illetékes nemzeti hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának megállapítása és visszaküldése céljából.

| (21) | Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) úgy rendelkezik, hogy az Europol támogatja és megerősíti a nemzeti illetékes hatóságok fellépéseit, valamint a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, továbbá elemzéseket és fenyegetésértékeléseket készít. Annak érdekében, hogy az Europol jobban el tudja látni feladatait, különösen a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központján belül, helyénvaló hozzáférést engedélyezni az Europolnak a figyelmeztető jelzések e rendeletben meghatározott kategóriájához. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) úgy rendelkezik, hogy az Europol támogatja és megerősíti a nemzeti illetékes hatóságok fellépéseit, valamint a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, továbbá elemzéseket és fenyegetésértékeléseket készít. Annak érdekében, hogy az Europol jobban el tudja látni feladatait, különösen a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központján belül, helyénvaló hozzáférést engedélyezni az Europolnak a figyelmeztető jelzések e rendeletben meghatározott kategóriájához.

| (22) | Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) úgy rendelkezik, hogy – az említett rendelet alkalmazásában – a fogadó tagállamnak engedélyeznie kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kiküldött, az említett rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett csapatok tagjainak, hogy betekinthessenek az uniós adatbázisokba, amennyiben a betekintés a határforgalom-ellenőrzéssel, a határőrizettel és a visszaküldéssel kapcsolatos műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükséges. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok bevetésének célja a technikai és operatív megerősítés biztosítása az ezt kérelmező tagállam számára, különös tekintettel az aránytalanul nagy migrációs kihívásokkal szembesülő tagállamokra. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok feladatainak ellátása szükségessé teszi a SIS kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseihez való hozzáférést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a SIS központi rendszerhez kapcsolódó technikai interfészén keresztül. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) úgy rendelkezik, hogy – az említett rendelet alkalmazásában – a fogadó tagállamnak engedélyeznie kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kiküldött, az említett rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett csapatok tagjainak, hogy betekinthessenek az uniós adatbázisokba, amennyiben a betekintés a határforgalom-ellenőrzéssel, a határőrizettel és a visszaküldéssel kapcsolatos műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükséges. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok bevetésének célja a technikai és operatív megerősítés biztosítása az ezt kérelmező tagállam számára, különös tekintettel az aránytalanul nagy migrációs kihívásokkal szembesülő tagállamokra. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok feladatainak ellátása szükségessé teszi a SIS kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzéseihez való hozzáférést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a SIS központi rendszerhez kapcsolódó technikai interfészén keresztül.

| (23) | Az e rendeletnek megfelelően a SIS-be bevitt és a SIS-ben kezelt adatokra az (EU) 2018/1861 rendelet azon rendelkezéseinek is alkalmazandóknak kell lenniük, amelyek az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott, a tagállamok és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA) feladataira, a figyelmeztető jelzések bevitelére és kezelésére, a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésnek és azok megőrzésének a feltételeire, az adatkezelésre, az adatvédelemre, a felelősségre, a nyomon követésre és a statisztikákra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletnek megfelelően a SIS-be bevitt és a SIS-ben kezelt adatokra az (EU) 2018/1861 rendelet azon rendelkezéseinek is alkalmazandóknak kell lenniük, amelyek az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott, a tagállamok és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA) feladataira, a figyelmeztető jelzések bevitelére és kezelésére, a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésnek és azok megőrzésének a feltételeire, az adatkezelésre, az adatvédelemre, a felelősségre, a nyomon követésre és a statisztikákra vonatkoznak.

| (24) | mivel e rendelet céljait, nevezetesen a tagállamok által a 2008/115/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően kiadott kiutasítási határozatokkal kapcsolatos információmegosztást szolgáló rendszernek az ilyen határozatok végrehajtásának megkönnyítése, valamint a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérési kötelezettségnek való megfelelésének nyomon követése érdekében történő létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(24)

mivel e rendelet céljait, nevezetesen a tagállamok által a 2008/115/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően kiadott kiutasítási határozatokkal kapcsolatos információmegosztást szolgáló rendszernek az ilyen határozatok végrehajtásának megkönnyítése, valamint a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérési kötelezettségnek való megfelelésének nyomon követése érdekében történő létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (25) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. |
| --- | --- |

(25)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket.

| (26) | E rendelet alkalmazása nem érinti az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezményből fakadó kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet alkalmazása nem érinti az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezményből fakadó kötelezettségeket.

| (27) | A tagállamoknak e rendelet végrehajtásakor maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat és a visszaküldés tilalmának elvét, valamint mindenkor figyelembe kell venniük a gyermek mindenek felett álló érdekét, a családi életet és az érintett személyek egészségi állapotát vagy kiszolgáltatott helyzetét. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamoknak e rendelet végrehajtásakor maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat és a visszaküldés tilalmának elvét, valamint mindenkor figyelembe kell venniük a gyermek mindenek felett álló érdekét, a családi életet és az érintett személyek egészségi állapotát vagy kiszolgáltatott helyzetét.

| (28) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(28)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (29) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (11) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(29)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (11) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (30) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (12) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (12) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (31) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (14) 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(31)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (14) 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak.

| (32) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (15) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat (16) 3. cikkével. |
| --- | --- |

(32)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (15) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat (16) 3. cikkével.

| (33) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (17) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2011/350/EU tanácsi határozat (18) 3. cikkével. |
| --- | --- |

(33)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (17) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2011/350/EU tanácsi határozat (18) 3. cikkével.

| (34) | Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (19), illetve az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal (20) összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(34)

Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (19), illetve az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal (20) összefüggésben kell értelmezni.

| (35) | Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (21) összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(35)

Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (21) összefüggésben kell értelmezni.

| (36) | Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(36)

Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (37) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak és a biztos 2017. május 3-án véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(37)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak és a biztos 2017. május 3-án véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket és eljárásokat, amelyek a tagállamok által hozott kiutasítási határozatok hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos figyelmeztető jelzéseknek az (EU) 2018/1861 rendelettel létrehozott Schengeni Információs Rendszerbe (a továbbiakban: SIS) való bevitelére és azon belüli kezelésére, továbbá az ilyen figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére vonatkoznak.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „visszaküldés”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 3. pontjában meghatározott kiutasítás;

„visszaküldés”

2.   „harmadik országbeli állampolgár”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott harmadik országbeli állampolgár;

„harmadik országbeli állampolgár”

3.   „kiutasítási határozat”: olyan közigazgatási vagy bírósági határozat vagy intézkedés, amely valamely harmadik országbeli állampolgár tartózkodásának jogellenességét állapítja meg vagy mondja ki, és visszatérési kötelezettséget állapít meg vagy mond ki, a 2008/115/EK irányelvvel összhangban;

„kiutasítási határozat”

4.   „figyelmeztető jelzés”: az (EU) 2018/1861 rendelet 3. cikkének 1. pontjában meghatározott figyelmeztető jelzés;

„figyelmeztető jelzés”

5.   „kiegészítő információ”: az (EU) 2018/1861 rendelet 3. cikkének 2. pontjában meghatározott kiegészítő információ;

„kiegészítő információ”

6.   „kitoloncolás”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 5. pontjában meghatározott kitoloncolás;

„kitoloncolás”

7.   „önkéntes távozás”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 8. pontjában meghatározott önkéntes távozás;

„önkéntes távozás”

8.   „figyelmeztető jelzést kiadó tagállam”: az (EU) 2018/1861 rendelet 3. cikkének 10. pontjában meghatározott tagállam;

„figyelmeztető jelzést kiadó tagállam”

9.   „tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam”: az (EU) 2018/1861 rendelet 3. cikkének 11. pontjában meghatározott tagállam;

„tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam”

10.   „végrehajtó tagállam”: az (EU) 2018/1861 rendelet 3. cikkének 12. pontjában meghatározott tagállam;

„végrehajtó tagállam”

11.   „személyes adat”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat;

„személyes adat”

12.   „CS-SIS”: a SIS központi rendszer technikai támogatóegysége az (EU) 2018/1861 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak szerint;

„CS-SIS”

13.   „tartózkodási engedély”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 16. pontjában meghatározott tartózkodási engedély;

„tartózkodási engedély”

14.   „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”: a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (23) 18. cikkének (1) bekezdésében említett, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum;

„hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”

23

15.   „találat”: az (EU) 2018/1861 rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott találat;

„találat”

16.   „közegészségügyi veszély”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 21. pontjában meghatározott közegészségügyi veszély;

„közegészségügyi veszély”

17.   „külső határok”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott külső határok.

„külső határok”

3. cikk

A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitele a SIS-be

(1)   A tagállamok a kiutasítási határozat hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a visszatérési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése, valamint a kiutasítási határozatok végrehajtásának támogatása céljából beviszik a SIS-be. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést a kiutasítási határozat meghozatalát követően haladéktalanul be kell vinni a SIS-be.

(2)   A tagállamok eltekinthetnek attól, hogy kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést vigyenek be a SIS-be, ha a kiutasítási határozat olyan harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozik, akik kitoloncolás előtti idegenrendészeti őrizetben vannak. Ha az érintett harmadik országbeli állampolgárok az őrizetből a kitoloncolás foganatosítása nélkül szabadulnak, a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést haladéktalanul be kell vinni a SIS-be.

(3)   A tagállamok eltekinthetnek attól, hogy kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést vigyenek be, ha a kiutasítási határozat meghozatalára valamely tagállam külső határán kerül sor és a határozatot azonnal végrehajtják.

(4)   Az önkéntes távozásra vonatkozóan a 2008/115/EK irányelv 7. cikkének megfelelően megállapított határidőt azonnal rögzíteni kell a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésben. Az említett határidő esetleges meghosszabbítását haladéktalanul rögzíteni kell a figyelmeztető jelzésben.

(5)   A kiutasítási határozat végrehajtásának – többek között fellebbezés miatti – bármilyen felfüggesztését vagy elhalasztását azonnal rögzíteni kell a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésben.

4. cikk

Adatkategóriák

(1)   Az e rendelet 3. cikkének megfelelően a SIS-be bevitt kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés kizárólag a következő adatokat tartalmazhatja:

| a) | vezetéknevek; |
| --- | --- |

a)

vezetéknevek;

| b) | utónevek; |
| --- | --- |

b)

utónevek;

| c) | születési nevek: |
| --- | --- |

c)

születési nevek:

| d) | korábban használt nevek és álnevek; |
| --- | --- |

d)

korábban használt nevek és álnevek;

| e) | születési hely; |
| --- | --- |

e)

születési hely;

| f) | születési idő; |
| --- | --- |

f)

születési idő;

| g) | nem; |
| --- | --- |

g)

nem;

| h) | állampolgárságok; |
| --- | --- |

h)

állampolgárságok;

| i) | az, hogy az érintett személy:






  i. | visel-e fegyvert; |
| --- | --- | --- |

i)

az, hogy az érintett személy:

i.

visel-e fegyvert;

| ii. | erőszakos-e; |
| --- | --- |

ii.

erőszakos-e;

| iii. | elmenekült vagy megszökött-e; |
| --- | --- |

iii.

elmenekült vagy megszökött-e;

| iv. | fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye; |
| --- | --- |

iv.

fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye;

| v. | közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy |
| --- | --- |

v.

közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy

| vi. | részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben; |
| --- | --- |

vi.

részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben;

| j) | a figyelmeztető jelzés oka; |
| --- | --- |

j)

a figyelmeztető jelzés oka;

| k) | a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság; |
| --- | --- |

k)

a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság;

| l) | a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás; |
| --- | --- |

l)

a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás;

| m) | találat esetén foganatosítandó intézkedés; |
| --- | --- |

m)

találat esetén foganatosítandó intézkedés;

| n) | egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolatok, az (EU) 2018/1861 rendelet 48. cikke értelmében; |
| --- | --- |

n)

egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolatok, az (EU) 2018/1861 rendelet 48. cikke értelmében;

| o) | az, hogy a kiutasítási határozatot olyan harmadik országbeli állampolgárral szemben hozták-e, aki veszélyt jelent a közrendre, a közbiztonságra vagy a nemzetbiztonságra; |
| --- | --- |

o)

az, hogy a kiutasítási határozatot olyan harmadik országbeli állampolgárral szemben hozták-e, aki veszélyt jelent a közrendre, a közbiztonságra vagy a nemzetbiztonságra;

| p) | a bűncselekmény típusa; |
| --- | --- |

p)

a bűncselekmény típusa;

| q) | az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa; |
| --- | --- |

q)

az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa;

| r) | az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország; |
| --- | --- |

r)

az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország;

| s) | az érintett személy személyazonosító okmányainak száma; |
| --- | --- |

s)

az érintett személy személyazonosító okmányainak száma;

| t) | az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma; |
| --- | --- |

t)

az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma;

| u) | fényképek és arcképmások; |
| --- | --- |

u)

fényképek és arcképmások;

| v) | daktiloszkópiai adatok; |
| --- | --- |

v)

daktiloszkópiai adatok;

| w) | a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata; |
| --- | --- |

w)

a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata;

| x) | az önkéntes távozásra vonatkozóan kitűzött határidő utolsó napja, ha van ilyen határidő; |
| --- | --- |

x)

az önkéntes távozásra vonatkozóan kitűzött határidő utolsó napja, ha van ilyen határidő;

| y) | az, hogy – többek között fellebbezés miatt – a kiutasítási határozatot felfüggesztették-e vagy a határozat végrehajtását elhalasztották-e; |
| --- | --- |

y)

az, hogy – többek között fellebbezés miatt – a kiutasítási határozatot felfüggesztették-e vagy a határozat végrehajtását elhalasztották-e;

| z) | az, hogy a kiutasítási határozathoz az (EU) 2018/1861 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló beutazási tilalom is társul-e. |
| --- | --- |

z)

az, hogy a kiutasítási határozathoz az (EU) 2018/1861 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló beutazási tilalom is társul-e.

(2)   A figyelmeztető jelzés SIS-ben való rögzítéséhez szükséges adatállománynak tartalmaznia kell legalább az (1) bekezdés a), f), j), l), m), x) és z) pontjában említett adatokat. Az említett bekezdésben említett többi adatot, amennyiben rendelkezésre állnak, szintén rögzíteni kell a SIS-ben.

(3)   Az (1) bekezdés v) pontjában említett daktiloszkópiai adatok állhatnak:

| a) | az érintett harmadik országbeli állampolgár egy–tíz sík ujjnyomatából és egy–tíz átforgatott ujjnyomatából; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik országbeli állampolgár egy–tíz sík ujjnyomatából és egy–tíz átforgatott ujjnyomatából;

| b) | olyan harmadik országbeli állampolgár esetében, akitől lehetetlen az ujjnyomatvétel, legfeljebb két tenyérnyomatból; |
| --- | --- |

b)

olyan harmadik országbeli állampolgár esetében, akitől lehetetlen az ujjnyomatvétel, legfeljebb két tenyérnyomatból;

| c) | legfeljebb két tenyérnyomatból azon harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiket büntetőjogi szankcióként utasítottak ki, vagy akik a kiutasítási határozatot meghozó tagállam területén bűncselekményt követtek el. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb két tenyérnyomatból azon harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiket büntetőjogi szankcióként utasítottak ki, vagy akik a kiutasítási határozatot meghozó tagállam területén bűncselekményt követtek el.

5. cikk

A kiegészítő információk cseréjéért felelős hatóság

Az (EU) 2018/1861 rendelet 7. cikke alapján kijelölt SIRENE-irodának az említett rendelet 7. és 8. cikkével összhangban gondoskodnia kell a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos összes kiegészítő információ cseréjéről.

6. cikk

A külső határokon kiutazáskor kapott találatok – a visszatérés tényének megerősítése

(1)   Ha a hatóság kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatot kap egy olyan harmadik országbeli állampolgár tekintetében, aki egy tagállam külső határán keresztül elhagyja a tagállamok területét, a végrehajtó tagállam a kiegészítő információk cseréje révén a következő információkat közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal:

| a) | a harmadik országbeli állampolgár személyazonosításának megtörténte; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli állampolgár személyazonosításának megtörténte;

| b) | az ellenőrzés helye és ideje; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzés helye és ideje;

| c) | annak ténye, hogy a harmadik országbeli állampolgár elhagyta a tagállamok területét; |
| --- | --- |

c)

annak ténye, hogy a harmadik országbeli állampolgár elhagyta a tagállamok területét;

| d) | a harmadik országbeli állampolgár kitoloncolásának megtörténte, amennyiben ez bekövetkezett. |
| --- | --- |

d)

a harmadik országbeli állampolgár kitoloncolásának megtörténte, amennyiben ez bekövetkezett.

Ha egy kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgár a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam külső határán keresztül elhagyja a tagállamok területét, a visszatérésről a nemzeti eljárásokkal összhangban megerősítést kell küldeni az említett tagállam illetékes hatósága számára.

(2)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a visszatérés megerősítésének kézhezvétele után haladéktalanul törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést. Adott esetben haladéktalanul beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést kell bevinni az (EU) 2018/1861 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.

(3)   A tagállamok negyedévente statisztikát nyújtanak be a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA) számára, amelyben ismertetik a megerősített visszatérések számát, valamint az olyan megerősített visszatérések számát, amikor a harmadik országbeli állampolgárt kitoloncolták. Az eu-LISA a negyedéves statisztikákat az e rendelet 16. cikkében említett éves statisztikai jelentéssé kell összeállítania. Az említett statisztikák nem tartalmazhatnak személyes adatokat.

7. cikk

A kiutasítási határozatoknak való megfelelés elmulasztása

(1)   A CS-SIS automatikus értesítést küld a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamoknak azokról a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésekről, amelyek tekintetében lejárt az önkéntes távozásra előírt – adott esetben meghosszabbított – határidő.

(2)   A 6. cikk (1) bekezdésében, valamint a 8. és a 12. cikkben említett eljárás sérelme nélkül, kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzésre vonatkozó találat esetén a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje révén azonnal kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal a foganatosítandó intézkedések meghatározása érdekében.

8. cikk

A külső határokon beutazáskor kapott találatok

Ha a hatóság kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatot kap a tagállamok területére a külső határokon keresztül beutazó valamely harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan, a következőket kell alkalmazni:

| a) | amennyiben a kiutasítási határozathoz beutazási tilalom is társul, a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje révén azonnal tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam azonnal törli a kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzést, és beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést visz be az (EU) 2018/1861 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a kiutasítási határozathoz beutazási tilalom is társul, a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje révén azonnal tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam azonnal törli a kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzést, és beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést visz be az (EU) 2018/1861 rendelet 24. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében;

| b) | amennyiben a kiutasítási határozathoz nem társul beutazási tilalom, a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje révén azonnal tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot annak érdekében, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést haladéktalan törölje. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kiutasítási határozathoz nem társul beutazási tilalom, a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje révén azonnal tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot annak érdekében, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést haladéktalan törölje.

A harmadik országbeli állampolgár beléptetésére vonatkozó határozatot az (EU) 2016/399 rendelettel összhangban a végrehajtó tagállam hozza meg.

9. cikk

Előzetes konzultáció a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása előtt

(1)   Ha egy tagállam tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadását vagy meghosszabbítását mérlegeli olyan harmadik országbeli állampolgár részére, aki egy másik tagállam által bevitt, olyan kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés hatálya alatt áll, amelyhez beutazási tilalom is társul, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása előtt konzultál a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal; |
| --- | --- |

a)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása előtt konzultál a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal;

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam 10 naptári napon belül válaszol a konzultációs megkeresésre; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam 10 naptári napon belül válaszol a konzultációs megkeresésre;

| c) | ha a b) pontban említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak nincs kifogása a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása ellen; |
| --- | --- |

c)

ha a b) pontban említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak nincs kifogása a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása ellen;

| d) | vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; |
| --- | --- |

d)

vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő;

| e) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam határozatáról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot; és |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam határozatáról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot; és

| f) | ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy szándékában áll a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása, illetve erről határozatot hozott, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

f)

ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy szándékában áll a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása, illetve erről határozatot hozott, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést.

A tartózkodási engedélynek vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumnak a harmadik országbeli állampolgár részére való megadására vonatkozó végleges döntést a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam hozza meg.

(2)   Ha egy tagállam tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadását vagy meghosszabbítását mérlegeli olyan harmadik országbeli állampolgár részére, aki egy másik tagállam által bevitt, olyan kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzés hatálya alatt áll, amelyhez nem társul beutazási tilalom, a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam haladéktalanul tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy tartózkodási engedélyt vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot kíván adni vagy ilyet adott az említett személynek. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam haladéktalanul törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést.

10. cikk

Előzetes konzultáció kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitele előtt

Ha valamely tagállam egy másik tagállam által megadott érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgár tekintetében a 2008/115/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiutasítási határozatot hozott és kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitelét mérlegeli, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a kiutasítási határozatot hozó tagállam tájékoztatja határozatáról a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot; |
| --- | --- |

a)

a kiutasítási határozatot hozó tagállam tájékoztatja határozatáról a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot;

| b) | az a) pont szerinti információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a kiutasítási határozat alapjául szolgáló indokokról; |
| --- | --- |

b)

az a) pont szerinti információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a kiutasítási határozat alapjául szolgáló indokokról;

| c) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a kiutasítási határozatot hozó tagállam által szolgáltatott információk alapján megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása; |
| --- | --- |

c)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a kiutasítási határozatot hozó tagállam által szolgáltatott információk alapján megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása;

| d) | vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a kiutasítási határozatot meghozó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; és |
| --- | --- |

d)

vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a kiutasítási határozatot meghozó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; és

| e) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a kiutasítási határozatot meghozó tagállamot a határozatáról, illetve ha e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a kiutasítási határozatot meghozó tagállamot a határozatáról, illetve ha e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását;

| f) | ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a kiutasítási határozatot meghozó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a kiutasítási határozatot meghozó tagállam nem visz be a SIS-be kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

f)

ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a kiutasítási határozatot meghozó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a kiutasítási határozatot meghozó tagállam nem visz be a SIS-be kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést.

11. cikk

Utólagos konzultáció kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitelét követően

Amennyiben kiderül, hogy valamely tagállam kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzést vitt be a SIS-be egy olyan harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan, aki egy másik tagállam által megadott érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezik, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam dönthet úgy, hogy visszavonja a kiutasítási határozatot. Visszavonás esetén azonnal törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést. Ha azonban a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam úgy dönt, hogy fenntartja a 2008/115/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozott kiutasítási határozatot, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam értesíti a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot a kiutasítási határozatról; |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam értesíti a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot a kiutasítási határozatról;

| b) | az a) pont szerinti információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló indokokról; |
| --- | --- |

b)

az a) pont szerinti információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló indokokról;

| c) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által szolgáltatott információk alapján megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása; |
| --- | --- |

c)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által szolgáltatott információk alapján megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása;

| d) | határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; |
| --- | --- |

d)

határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő;

| e) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a határozatáról, illetve ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a határozatáról, illetve ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását;

| f) | ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam azonnal törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

f)

ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam azonnal törli a kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést.

12. cikk

Konzultáció érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találat esetén

Ha valamely tagállam egy másik tagállam által megadott érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgár tekintetében valamely tagállam által bevitt, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatot kap, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a végrehajtó tagállam tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a helyzetről; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtó tagállam tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a helyzetről;

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megindítja a 11. cikkben megállapított eljárást; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megindítja a 11. cikkben megállapított eljárást;

| c) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a konzultációt követően értesíti a végrehajtó tagállamot a végeredményről. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a konzultációt követően értesíti a végrehajtó tagállamot a végeredményről.

13. cikk

Az információcserére vonatkozó statisztikák

A tagállamok évente statisztikákat szolgáltatnak az eu-LISA-nak a 8–12. cikkel összhangban végzett információcserékről és azokról az esetekről, amikor az említett cikkekben előírt határidőt nem tartották be.

14. cikk

A figyelmeztető jelzések törlése

(1)   A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 6. cikkben és a 8–12. cikkben említett eseteken kívül abban az esetben is törölni kell, ha az illetékes hatóság visszavonta vagy megsemmisítette a figyelmeztető jelzés bevitele alapjául szolgáló határozatot. A kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzést akkor is törölni kell, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár bizonyítani tudja, hogy a vonatkozó kiutasítási határozatnak megfelelően elhagyta a tagállamok területét.

(2)   Ha a bevitt, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzés olyan személyt érint, aki megszerezte valamely tagállam vagy egy olyan állam állampolgárságát, amelynek állampolgárai rendelkeznek a szabad mozgás uniós jog szerinti jogával, a figyelmeztető jelzést haladéktalanul törölni kell, miután a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam tudomást szerez vagy az (EU) 2018/1861 rendelet 44. cikke értelmében értesítést kap arról, hogy az adott személy ilyen állampolgárságot szerzett.

15. cikk

Személyes adatok harmadik országoknak történő továbbítása visszaküldés céljából

(1)   Az (EU) 2018/1861 rendelet 50. cikkétől eltérve az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a)–h), q), r), s), t), u), v) és w) pontjában említett adatok és a hozzájuk kapcsolódó kiegészítő információk a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam beleegyezésével továbbíthatók vagy hozzáférhetővé tehetők harmadik országok számára.

(2)   Az adatok harmadik országok részére való továbbítását az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek, különösen a személyes adatok védelméről szóló rendelkezéseknek – az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetét is ideértve –, valamint adott esetben a visszafogadási megállapodásokban foglaltaknak és az adatok továbbítását végző tagállam nemzeti jogának megfelelően kell végrehajtani.

(3)   A harmadik országok részére történő adattovábbításra csak akkor kerülhet sor, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az adatok továbbítására, illetve hozzáférhetővé tételére kizárólag abból a célból kerül sor, hogy visszaküldés céljából azonosítani lehessen egy jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárt és részére azonosító vagy úti okmányt lehessen kiállítani; |
| --- | --- |

a)

az adatok továbbítására, illetve hozzáférhetővé tételére kizárólag abból a célból kerül sor, hogy visszaküldés céljából azonosítani lehessen egy jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárt és részére azonosító vagy úti okmányt lehessen kiállítani;

| b) | az érintett harmadik országbeli állampolgárt tájékoztatták arról, hogy személyes adatait és a vele kapcsolatos kiegészítő információkat megoszthatják harmadik országbeli hatóságokkal. |
| --- | --- |

b)

az érintett harmadik országbeli állampolgárt tájékoztatták arról, hogy személyes adatait és a vele kapcsolatos kiegészítő információkat megoszthatják harmadik országbeli hatóságokkal.

(4)   A személyes adatok harmadik országok részére történő, e cikk szerinti továbbítása nem sértheti a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek jogait, különösen ami a visszaküldés tilalmát, valamint az információk kiszolgáltatásának és megszerzésének a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) 30. cikkében foglalt tilalmát illeti.

(5)   Az e rendelet alapján a SIS-ben kezelt adatok és az e rendelet értelmében cserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem tehetők harmadik ország számára hozzáférhetővé, amennyiben a kiutasítási határozat végrehajtását – akár fellebbezést követően –azzal az indokkal függesztették fel vagy halasztották el, hogy a visszaküldés sértené a visszaküldés tilalmának elvét.

(6)   Az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazását – többek között a személyes adatok harmadik országok részére történő, e cikk szerinti továbbítása tekintetében és különösen ami az említett rendelet 49. cikke (1) bekezdésének d) pontján alapuló adattovábbítás alkalmazását, arányosságát és szükségességét illeti – az említett rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében említett független felügyeleti hatóságoknak kell ellenőriznie.

16. cikk

Statisztika

Az eu-LISA-nak napi, havi és éves szinten összesített és az egyes tagállamokra vonatkozó statisztikákat kell készítenie a SIS-be bevitt, kiutasításra vonatkozófigyelmeztető jelzések számáról. A statisztikák tartalmazzák a 4. cikk (1) bekezdésének y) pontjában említett adatokat, a 7. cikk (1) bekezdésében említett értesítések számát, valamint a törölt, kiutasításra vonatkozó figyelmeztető jelzések számát. Az eu-LISA-nak statisztikákat kell készítenie a tagállamok által a 6. cikk (3) bekezdésével és a 13. cikkel összhangban szolgáltatott adatokról. A statisztikák nem tartalmazhatnak semmilyen személyes adatokat.

Ezeket a statisztikákat bele kell foglalni az (EU) 2018/1861 rendelet 60. cikkének (3) bekezdésében előírt éves statisztikai jelentésbe.

17. cikk

Az illetékes hatóságoknak a SIS-ben tárolt adatokhoz való hozzáférési joga

(1)   A SIS-ben tárolt adatokhoz való hozzáférés és az ilyen adatok lekérdezésének joga az (EU) 2018/1861 rendelet 34. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett illetékes nemzeti hatóságok számára van fenntartva.

(2)   Az Europol az (EU) 2018/1861 rendelet 35. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban saját hatáskörében jogosult a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és az ilyen adatok lekérdezésére, hogy támogassa és megerősítse a tagállami illetékes hatóságok intézkedéseit és kölcsönös együttműködését a migránscsempészéssel és az irreguláris migráció elősegítésével szembeni fellépés terén.

(3)   Az (EU) 2016/1624 rendelet 2. cikke 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai az (EU) 2018/1861 rendelet 36. cikkével összhangban saját hatáskörükben jogosultak a SIS-be bevitt adatokhoz való hozzáférésre és az ilyen adatok lekérdezésére határforgalom-ellenőrzés, valamint határőrizeti és visszaküldési műveletek végrehajtása céljából, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által létrehozott és működtetett technikai interfészen keresztül.

18. cikk

Értékelés

A Bizottság az e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül értékelést készít e rendelet alkalmazásáról. Ennek az értékelésnek tartalmaznia kell az e rendelet és az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) közötti lehetséges szinergiák értékelését is.

25

19. cikk

Az (EU) 2018/1861 rendelet rendelkezéseinek alkalmazandósága

Az e rendeletnek megfelelően a SIS-be bevitt és a SIS-ben kezelt adatokra – az e rendeletben foglalt vonatkozó rendelkezések hiányában – az (EU) 2018/1861 rendelet 6–19. cikkében, 20. cikkének (3) és (4) bekezdésében, 21., 23., 32. és 33. cikkében, 34. cikkének (5) bekezdésében és 38–60. cikkében foglalt, a figyelmeztető jelzések bevitelére, kezelésére és frissítésére, a tagállamok és az eu-LISA feladataira, a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésnek a feltételeire és a felülvizsgálati időtartamokra, az adatkezelésre, az adatvédelemre, a felelősségre, a nyomon követésre és a statisztikákra vonatkozó rendelkezések alkalmazandók.

20. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A rendelet a Bizottság által az (EU) 2018/1861 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározott időponttól alkalmazandó.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 28-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

K. EDTSTADLER

---

(1)  Az Európai Parlament 2018. október 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. november 19-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 rendelete (2018. november 28.) a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 14. oldalát).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről és az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 56. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

10

(11)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

11

(12)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

12

(13)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

13

(14)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

14

(15)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

15

(16)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

16

(17)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

17

(18)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

18

(19)  A Tanács 2010/365/EU határozata (2010. június 29.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról (HL L 166., 2010.7.1., 17. o.).

19

(20)  A Tanács (EU) 2018/934 határozata (2018. június 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről (HL L 165., 2018.7.2., 37. o.).

20

(21)  A Tanács (EU) 2017/733 határozata (2017. április 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Horvát Köztársaságban történő alkalmazásáról (HL L 108., 2017.4.26., 31. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

22

(23)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327., 2017.12.9., 20. o.).

25

---

| 2018.12.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 312/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 312/14

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1861 RENDELETE

(2018. november 28.)

a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Schengeni Információs Rendszer (SIS) alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe integrált schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazására. A SIS az egyik legfőbb olyan ellensúlyozó intézkedés, amely hozzájárul az Unióban a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség magas fokú biztonságának fenntartásához azáltal, hogy támogatja az operatív együttműködést az illetékes nemzeti hatóságok, különösen a határőrségek, a rendőrségek, a vámhatóságok, a bevándorlási hatóságok, valamint a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért és a büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős hatóságok között. |
| --- | --- |

(1)

A Schengeni Információs Rendszer (SIS) alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe integrált schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazására. A SIS az egyik legfőbb olyan ellensúlyozó intézkedés, amely hozzájárul az Unióban a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség magas fokú biztonságának fenntartásához azáltal, hogy támogatja az operatív együttműködést az illetékes nemzeti hatóságok, különösen a határőrségek, a rendőrségek, a vámhatóságok, a bevándorlási hatóságok, valamint a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért és a büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős hatóságok között.

| (2) | A SIS-t eredetileg a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (2) (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében hozták létre. A SIS második generációjának (a továbbiakban: SIS II) kifejlesztésére a 2424/2001/EK tanácsi rendelet (3) és a 2001/886/IB tanácsi határozat (4) értelmében a Bizottság kapott megbízást. A SIS II létrehozására később az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozattal (6) került sor. A SIS II a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény értelmében létrehozott SIS helyébe lépett. |
| --- | --- |

(2)

A SIS-t eredetileg a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (2) (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében hozták létre. A SIS második generációjának (a továbbiakban: SIS II) kifejlesztésére a 2424/2001/EK tanácsi rendelet (3) és a 2001/886/IB tanácsi határozat (4) értelmében a Bizottság kapott megbízást. A SIS II létrehozására később az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozattal (6) került sor. A SIS II a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény értelmében létrehozott SIS helyébe lépett.

| (3) | Három évvel a SIS II működésének megkezdése után a Bizottság az 1987/2006/EK rendelettel, valamint a 2007/533/IB határozattal összhangban elvégezte a rendszer értékelését. A Bizottság az 1987/2006/EK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével, 43. cikkének (3) bekezdésével és 50. cikkének (5) bekezdésével, valamint a 2007/533/IB határozat 59. cikkének (3) bekezdésével és 66. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2016. december 21-én benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Schengeni Információs Rendszer második generációjáról (SIS II) szóló értékelési jelentést és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentumot. Az e dokumentumokban megfogalmazott ajánlásoknak adott esetben tükröződniük kell ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(3)

Három évvel a SIS II működésének megkezdése után a Bizottság az 1987/2006/EK rendelettel, valamint a 2007/533/IB határozattal összhangban elvégezte a rendszer értékelését. A Bizottság az 1987/2006/EK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével, 43. cikkének (3) bekezdésével és 50. cikkének (5) bekezdésével, valamint a 2007/533/IB határozat 59. cikkének (3) bekezdésével és 66. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2016. december 21-én benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Schengeni Információs Rendszer második generációjáról (SIS II) szóló értékelési jelentést és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentumot. Az e dokumentumokban megfogalmazott ajánlásoknak adott esetben tükröződniük kell ebben a rendeletben.

| (4) | Ez a rendelet képezi a SIS jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik része V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. Az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkotja a SIS jogalapját az EUMSZ V. címe 4. és 5. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet képezi a SIS jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik része V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. Az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkotja a SIS jogalapját az EUMSZ V. címe 4. és 5. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

| (5) | Annak ténye, hogy a SIS jogalapja több különálló jogi eszközből áll, nem befolyásolja azt az elvet, hogy a SIS egyetlen információs rendszert alkot, és ekként kell működnie. A kiegészítő információk cseréjének biztosítása céljából a SIS részét kell, hogy képezze a SIRENE-irodáknak nevezett nemzeti irodák egyetlen hálózata. E jogi eszközök bizonyos rendelkezéseinek ezért meg kell egyezniük. |
| --- | --- |

(5)

Annak ténye, hogy a SIS jogalapja több különálló jogi eszközből áll, nem befolyásolja azt az elvet, hogy a SIS egyetlen információs rendszert alkot, és ekként kell működnie. A kiegészítő információk cseréjének biztosítása céljából a SIS részét kell, hogy képezze a SIRENE-irodáknak nevezett nemzeti irodák egyetlen hálózata. E jogi eszközök bizonyos rendelkezéseinek ezért meg kell egyezniük.

| (6) | Meg kell határozni a SIS céljait, műszaki felépítésének egyes elemeit és a finanszírozását, meg kell határozni a végponttól végpontig terjedő működésére és felhasználására vonatkozó szabályokat, valamint a felelősségi köröket. Meg kell határozni továbbá a rendszerbe bevinni szükséges adatok kategóriáit, az adatbevitel és az adatkezelés céljait, valamint az adatok bevitelének a feltételeit. Szabályok megállapítása szükséges emellett a figyelmeztető jelzések törlésének, az adatokhoz való hozzáférésre jogosult hatóságoknak a biometrikus adatok használatának, valamint az adatvédelemi és az adatkezelési szabályok részletesebb meghatározásához. |
| --- | --- |

(6)

Meg kell határozni a SIS céljait, műszaki felépítésének egyes elemeit és a finanszírozását, meg kell határozni a végponttól végpontig terjedő működésére és felhasználására vonatkozó szabályokat, valamint a felelősségi köröket. Meg kell határozni továbbá a rendszerbe bevinni szükséges adatok kategóriáit, az adatbevitel és az adatkezelés céljait, valamint az adatok bevitelének a feltételeit. Szabályok megállapítása szükséges emellett a figyelmeztető jelzések törlésének, az adatokhoz való hozzáférésre jogosult hatóságoknak a biometrikus adatok használatának, valamint az adatvédelemi és az adatkezelési szabályok részletesebb meghatározásához.

| (7) | A SIS-ben található figyelmeztető jelzések csak az adott személy azonosításához szükséges információkat és a foganatosítandó intézkedés megnevezését tartalmazzák. A tagállamoknak ezért szükség esetén kiegészítő információkat kell kicserélniük egymással a figyelmeztető jelzésekhez kapcsolódóan. |
| --- | --- |

(7)

A SIS-ben található figyelmeztető jelzések csak az adott személy azonosításához szükséges információkat és a foganatosítandó intézkedés megnevezését tartalmazzák. A tagállamoknak ezért szükség esetén kiegészítő információkat kell kicserélniük egymással a figyelmeztető jelzésekhez kapcsolódóan.

| (8) | A SIS egy központi rendszerből (a továbbiakban: SIS központi rendszer), valamint nemzeti rendszerekből áll. A nemzeti rendszerek a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatát tartalmazhatják, amelyeket két vagy több tagállam megoszthat egymással. Tekintve, hogy a SIS a legfontosabb információcsere-eszköz Európában a biztonság és a hatékony határigazgatás biztosítására, gondoskodni kell arról, hogy központi és nemzeti szinten egyaránt folyamatosan üzemeljen. A SIS rendelkezésre állását központi és nemzeti szinten szorosan nyomon kell követni, és minden olyan esetet, amikor a SIS a végfelhasználók számára nem áll rendelkezésre, nyilvántartásba kell venni, és jelenteni kell a nemzeti és uniós szintű érdekelt felek felé. Valamennyi tagállamnak tartalék rendszert kell létrehoznia a nemzeti rendszeréhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell továbbá a SIS központi rendszerhez való folyamatos kapcsolódásról oly módon, hogy megkettőzött, valamint fizikailag és földrajzilag elkülönített kapcsolódási pontokkal rendelkezzenek. A SIS központi rendszert és a kommunikációs infrastruktúrát úgy kell üzemeltetni, hogy működésük napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át biztosított legyen. Ennek érdekében az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (a továbbiakban: eu-LISA) független hatásvizsgálattól és költség-haszon elemzéstől függően műszaki megoldásokat kell megvalósítania a SIS folyamatos rendelkezésre állásának fokozott biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(8)

A SIS egy központi rendszerből (a továbbiakban: SIS központi rendszer), valamint nemzeti rendszerekből áll. A nemzeti rendszerek a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatát tartalmazhatják, amelyeket két vagy több tagállam megoszthat egymással. Tekintve, hogy a SIS a legfontosabb információcsere-eszköz Európában a biztonság és a hatékony határigazgatás biztosítására, gondoskodni kell arról, hogy központi és nemzeti szinten egyaránt folyamatosan üzemeljen. A SIS rendelkezésre állását központi és nemzeti szinten szorosan nyomon kell követni, és minden olyan esetet, amikor a SIS a végfelhasználók számára nem áll rendelkezésre, nyilvántartásba kell venni, és jelenteni kell a nemzeti és uniós szintű érdekelt felek felé. Valamennyi tagállamnak tartalék rendszert kell létrehoznia a nemzeti rendszeréhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell továbbá a SIS központi rendszerhez való folyamatos kapcsolódásról oly módon, hogy megkettőzött, valamint fizikailag és földrajzilag elkülönített kapcsolódási pontokkal rendelkezzenek. A SIS központi rendszert és a kommunikációs infrastruktúrát úgy kell üzemeltetni, hogy működésük napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át biztosított legyen. Ennek érdekében az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (a továbbiakban: eu-LISA) független hatásvizsgálattól és költség-haszon elemzéstől függően műszaki megoldásokat kell megvalósítania a SIS folyamatos rendelkezésre állásának fokozott biztosítása céljából.

| (9) | Olyan kézikönyvet kell fenntartani, amely részletes szabályokat tartalmaz a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedéssel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére vonatkozóan (SIRENE-kézikönyv). A SIRENE-irodáknak gyors és hatékony módon kell biztosítaniuk az ilyen információk cseréjét. |
| --- | --- |

(9)

Olyan kézikönyvet kell fenntartani, amely részletes szabályokat tartalmaz a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedéssel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére vonatkozóan (SIRENE-kézikönyv). A SIRENE-irodáknak gyors és hatékony módon kell biztosítaniuk az ilyen információk cseréjét.

| (10) | A – többek között a figyelmeztető jelzésben megállapított foganatosítandó intézkedéssel kapcsolatos – kiegészítő információk hatékony cseréjének biztosítása érdekében helyénvaló megerősíteni a SIRENE-irodák működését a rendelkezésre álló erőforrásokra és a felhasználói képzésre, valamint a többi SIRENE-irodától érkező megkeresések megválaszolásának idejére vonatkozó követelmények meghatározásával. |
| --- | --- |

(10)

A – többek között a figyelmeztető jelzésben megállapított foganatosítandó intézkedéssel kapcsolatos – kiegészítő információk hatékony cseréjének biztosítása érdekében helyénvaló megerősíteni a SIRENE-irodák működését a rendelkezésre álló erőforrásokra és a felhasználói képzésre, valamint a többi SIRENE-irodától érkező megkeresések megválaszolásának idejére vonatkozó követelmények meghatározásával.

| (11) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a SIRENE-irodáik személyzete rendelkezzen azokkal a nyelvi készségekkel, valamint a releváns jogszabályokra és eljárási szabályokra vonatkozó azon ismeretekkel, amelyek a feladatai ellátásához szükségesek. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a SIRENE-irodáik személyzete rendelkezzen azokkal a nyelvi készségekkel, valamint a releváns jogszabályokra és eljárási szabályokra vonatkozó azon ismeretekkel, amelyek a feladatai ellátásához szükségesek.

| (12) | A SIS funkcióinak maradéktalan kihasználása érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók és a SIRENE-irodák személyzete rendszeres képzésben részesüljenek, többek között az adatbiztonsággal, az adatvédelemmel, valamint az adatminőséggel kapcsolatban is. A SIRENE-irodáknak közre kell működniük a képzési programok kidolgozásában. A SIRENE-irodáknak emellett lehetőség szerint évente legalább egyszer lehetőséget kell kínálniuk a munkaerőcserére más SIRENE-irodákkal. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak annak elkerülése érdekében, hogy a személyzet fluktuációja miatt szaktudás és tapasztalat vesszen el. |
| --- | --- |

(12)

A SIS funkcióinak maradéktalan kihasználása érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók és a SIRENE-irodák személyzete rendszeres képzésben részesüljenek, többek között az adatbiztonsággal, az adatvédelemmel, valamint az adatminőséggel kapcsolatban is. A SIRENE-irodáknak közre kell működniük a képzési programok kidolgozásában. A SIRENE-irodáknak emellett lehetőség szerint évente legalább egyszer lehetőséget kell kínálniuk a munkaerőcserére más SIRENE-irodákkal. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak annak elkerülése érdekében, hogy a személyzet fluktuációja miatt szaktudás és tapasztalat vesszen el.

| (13) | A SIS központi elemeinek üzemeltetési igazgatását az eu-LISA végzi. Annak érdekében, hogy az eu-LISA mozgósítani tudja a szükséges pénzügyi és személyi erőforrásokat a SIS központi rendszernek és a kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásának az összes vonatkozására kiterjedően, e rendeletnek részletesen meg kell határoznia az eu-LISA feladatait, különösen a kiegészítő információk cseréjének technikai vonatkozásai tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A SIS központi elemeinek üzemeltetési igazgatását az eu-LISA végzi. Annak érdekében, hogy az eu-LISA mozgósítani tudja a szükséges pénzügyi és személyi erőforrásokat a SIS központi rendszernek és a kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásának az összes vonatkozására kiterjedően, e rendeletnek részletesen meg kell határoznia az eu-LISA feladatait, különösen a kiegészítő információk cseréjének technikai vonatkozásai tekintetében.

| (14) | A SIS-be bevitt adatok pontosságáért a tagállamok által viselt felelősség, valamint a SIRENE-irodák minőségkoordinátori szerepének sérelme nélkül, az eu-LISA-nak kell felelnie az adatminőségnek egy központi adatminőség-ellenőrzési eszköz bevezetésével történő javításáért, valamint a Bizottságnak és a tagállamoknak történő rendszeres időközönkénti jelentéstételért. A Bizottságnak célszerű jelentést tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felmerült adatminőségi problémákról. A SIS-ben rögzített adatok minőségének további javítása érdekében az eu-LISA-nak képzéseket kell kínálnia a SIS használatáról a nemzeti képzési szervek, valamint lehetőség szerint a SIRENE-irodák és a végfelhasználók számára. |
| --- | --- |

(14)

A SIS-be bevitt adatok pontosságáért a tagállamok által viselt felelősség, valamint a SIRENE-irodák minőségkoordinátori szerepének sérelme nélkül, az eu-LISA-nak kell felelnie az adatminőségnek egy központi adatminőség-ellenőrzési eszköz bevezetésével történő javításáért, valamint a Bizottságnak és a tagállamoknak történő rendszeres időközönkénti jelentéstételért. A Bizottságnak célszerű jelentést tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felmerült adatminőségi problémákról. A SIS-ben rögzített adatok minőségének további javítása érdekében az eu-LISA-nak képzéseket kell kínálnia a SIS használatáról a nemzeti képzési szervek, valamint lehetőség szerint a SIRENE-irodák és a végfelhasználók számára.

| (15) | Az eu-LISA-nak képesnek kell lennie arra, hogy korszerű kapacitást alakítson ki a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Europolnak, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek szóló statisztikai jelentéstétel céljára az adatok integritásának veszélyeztetése nélkül, hogy lehetővé váljon a SIS használatának megfelelőbb figyelemmel kísérése, valamint a migrációs nyomással és a határigazgatással kapcsolatos tendenciák elemzése céljából. Ezért központi adattárat kell létrehozni. Az adattárban őrzött vagy az adattár segítségével előállított statisztikák nem tartalmazhatnak semmilyen személyes adatot. A tagállamoknak a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti, e rendelet szerinti együttműködés keretében közölniük kell a hozzáférés gyakorlásának jogára, a pontatlan adatok helyesbítéséhez és a jogellenesen tárolt adatok törléséhez való jogra vonatkozó statisztikákat. |
| --- | --- |

(15)

Az eu-LISA-nak képesnek kell lennie arra, hogy korszerű kapacitást alakítson ki a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Europolnak, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek szóló statisztikai jelentéstétel céljára az adatok integritásának veszélyeztetése nélkül, hogy lehetővé váljon a SIS használatának megfelelőbb figyelemmel kísérése, valamint a migrációs nyomással és a határigazgatással kapcsolatos tendenciák elemzése céljából. Ezért központi adattárat kell létrehozni. Az adattárban őrzött vagy az adattár segítségével előállított statisztikák nem tartalmazhatnak semmilyen személyes adatot. A tagállamoknak a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti, e rendelet szerinti együttműködés keretében közölniük kell a hozzáférés gyakorlásának jogára, a pontatlan adatok helyesbítéséhez és a jogellenesen tárolt adatok törléséhez való jogra vonatkozó statisztikákat.

| (16) | Új adatkategóriákat kell bevezetni a SIS-be annak érdekében, hogy a végfelhasználók időveszteség nélkül megalapozott döntéseket hozhassanak az adott figyelmeztető jelzés alapján. Ezért a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseknek információval kell szolgálniuk a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra vonatkozóan. Továbbá a személyazonosság megállapításának megkönnyítése és a többszörös személyazonosságot használók felderítése érdekében a figyelmeztető jelzésnek tartalmaznia kell az érintett egyén személyazonosító okmányára vagy annak számára való hivatkozást, és az okmány – lehetőleg színes – másolatát, amennyiben az említett információk rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(16)

Új adatkategóriákat kell bevezetni a SIS-be annak érdekében, hogy a végfelhasználók időveszteség nélkül megalapozott döntéseket hozhassanak az adott figyelmeztető jelzés alapján. Ezért a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseknek információval kell szolgálniuk a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra vonatkozóan. Továbbá a személyazonosság megállapításának megkönnyítése és a többszörös személyazonosságot használók felderítése érdekében a figyelmeztető jelzésnek tartalmaznia kell az érintett egyén személyazonosító okmányára vagy annak számára való hivatkozást, és az okmány – lehetőleg színes – másolatát, amennyiben az említett információk rendelkezésre állnak.

| (17) | Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – amennyiben az kifejezetten szükséges – külön információt vigyenek be a SIS-be a személyek bármilyen különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjeleire, például tetoválásra, bőrfoltra vagy hegre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – amennyiben az kifejezetten szükséges – külön információt vigyenek be a SIS-be a személyek bármilyen különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjeleire, például tetoválásra, bőrfoltra vagy hegre vonatkozóan.

| (18) | A figyelmeztető jelzés létrehozásakor minden rendelkezésre álló lényeges adatot – különösen az érintett egyén utónevét – be kell vinni, hogy minimálisra csökkenjen a téves találatok és a felesleges operatív tevékenységek kockázata. |
| --- | --- |

(18)

A figyelmeztető jelzés létrehozásakor minden rendelkezésre álló lényeges adatot – különösen az érintett egyén utónevét – be kell vinni, hogy minimálisra csökkenjen a téves találatok és a felesleges operatív tevékenységek kockázata.

| (19) | A SIS-ben nem tárolhatók a lekérdezéshez használt adatok, kivéve azokat a naplófájlokat, amelyek a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzését, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzését, az önellenőrzést és a nemzeti rendszerek megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és az adatbiztonságnak a biztosítását szolgálják. |
| --- | --- |

(19)

A SIS-ben nem tárolhatók a lekérdezéshez használt adatok, kivéve azokat a naplófájlokat, amelyek a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzését, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzését, az önellenőrzést és a nemzeti rendszerek megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és az adatbiztonságnak a biztosítását szolgálják.

| (20) | A SIS-nek lehetővé kell tennie a biometrikus adatok kezelését az érintett egyének megbízható azonosítása érdekében. A fényképek, arcképmások és daktiloszkópiai adatok bármilyen bevitelének a SIS-be és az ilyen adatok bármilyen módon történő felhasználásának a célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia, az uniós jogban megengedett módon kell történnie, tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, ezen belül a gyermek mindenek felett álló érdekét, és összhangban kell lennie az uniós adatvédelmi joggal, ideértve az e rendeletben foglalt releváns adatvédelmi rendelkezéseket is. Ugyanezen összefüggésben – megfelelő biztosítékok, az érintett egyén adatkategóriánkénti, különösen a tenyérnyomatokra vonatkozó hozzájárulásának megszerzése és az ilyen személyes adatok jogszerű kezelése céljainak szigorú korlátozása mellett – a téves azonosítás által okozott kellemetlenségek elkerülése érdekében a SIS-nek lehetővé kell tennie azon egyének adatainak kezelését is, akiknek a személyazonosságával visszaéltek. |
| --- | --- |

(20)

A SIS-nek lehetővé kell tennie a biometrikus adatok kezelését az érintett egyének megbízható azonosítása érdekében. A fényképek, arcképmások és daktiloszkópiai adatok bármilyen bevitelének a SIS-be és az ilyen adatok bármilyen módon történő felhasználásának a célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia, az uniós jogban megengedett módon kell történnie, tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, ezen belül a gyermek mindenek felett álló érdekét, és összhangban kell lennie az uniós adatvédelmi joggal, ideértve az e rendeletben foglalt releváns adatvédelmi rendelkezéseket is. Ugyanezen összefüggésben – megfelelő biztosítékok, az érintett egyén adatkategóriánkénti, különösen a tenyérnyomatokra vonatkozó hozzájárulásának megszerzése és az ilyen személyes adatok jogszerű kezelése céljainak szigorú korlátozása mellett – a téves azonosítás által okozott kellemetlenségek elkerülése érdekében a SIS-nek lehetővé kell tennie azon egyének adatainak kezelését is, akiknek a személyazonosságával visszaéltek.

| (21) | A tagállamoknak meg kell teremteniük a szükséges technikai feltételeket ahhoz, hogy minden olyan alkalommal, amikor a végfelhasználók jogosultak lekérdezni a nemzeti rendőrségi vagy bevándorlási adatbázist, egyidejűleg a SIS-t is lekérdezzék az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 4. cikkében és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikkében foglalt elvekre figyelemmel. Ez annak biztosítására szolgál, hogy a SIS a belső határellenőrzés nélküli térségen belüli legfőbb ellensúlyozó intézkedésként működjön, és megfelelőbb eszköz legyen a bűnözés határokon átnyúló dimenziójának és a bűnözők mobilitásának visszaszorítására. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamoknak meg kell teremteniük a szükséges technikai feltételeket ahhoz, hogy minden olyan alkalommal, amikor a végfelhasználók jogosultak lekérdezni a nemzeti rendőrségi vagy bevándorlási adatbázist, egyidejűleg a SIS-t is lekérdezzék az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 4. cikkében és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikkében foglalt elvekre figyelemmel. Ez annak biztosítására szolgál, hogy a SIS a belső határellenőrzés nélküli térségen belüli legfőbb ellensúlyozó intézkedésként működjön, és megfelelőbb eszköz legyen a bűnözés határokon átnyúló dimenziójának és a bűnözők mobilitásának visszaszorítására.

| (22) | E rendeletnek meg kell határoznia a daktiloszkópiai adatok, fényképek és arcképmások személyazonosítási és ellenőrzési célú felhasználásának feltételeit. Arcképmásokat és fényképeket személyazonosítás céljából csak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben lehet alkalmazni. Az említett felhasználás feltétele, hogy a Bizottság jelentésben megerősítse a technológia elérhetőségét, megbízhatóságát és készenlétét. |
| --- | --- |

(22)

E rendeletnek meg kell határoznia a daktiloszkópiai adatok, fényképek és arcképmások személyazonosítási és ellenőrzési célú felhasználásának feltételeit. Arcképmásokat és fényképeket személyazonosítás céljából csak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben lehet alkalmazni. Az említett felhasználás feltétele, hogy a Bizottság jelentésben megerősítse a technológia elérhetőségét, megbízhatóságát és készenlétét.

| (23) | Lehetővé kell tenni a bűncselekmények elkövetésének helyszínén talált teljes vagy hiányos ujjnyomatok vagy tenyérnyomatok lekérdezését a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokkal, ha nagy valószínűséggel megállapítható, hogy azok a súlyos bűncselekmény vagy terrorista bűncselekmény elkövetőjétől származnak, valamint ha ezzel az összevetéssel egyidejűleg a releváns nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban is lekérdezést hajtanak végre. Különös figyelmet kell fordítani a biometrikus adatok tárolására alkalmazandó minőségi előírások meghatározására. |
| --- | --- |

(23)

Lehetővé kell tenni a bűncselekmények elkövetésének helyszínén talált teljes vagy hiányos ujjnyomatok vagy tenyérnyomatok lekérdezését a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokkal, ha nagy valószínűséggel megállapítható, hogy azok a súlyos bűncselekmény vagy terrorista bűncselekmény elkövetőjétől származnak, valamint ha ezzel az összevetéssel egyidejűleg a releváns nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban is lekérdezést hajtanak végre. Különös figyelmet kell fordítani a biometrikus adatok tárolására alkalmazandó minőségi előírások meghatározására.

| (24) | Minden olyan esetben, amikor semmilyen más eszközzel nem állapítható meg egy személy személyazonossága, daktiloszkópiai adatokat kell felhasználni az azonosítás megkísérlésére. A személyazonosság daktiloszkópiai adatok felhasználásával történő megállapításának minden esetben megengedettnek kell lennie. |
| --- | --- |

(24)

Minden olyan esetben, amikor semmilyen más eszközzel nem állapítható meg egy személy személyazonossága, daktiloszkópiai adatokat kell felhasználni az azonosítás megkísérlésére. A személyazonosság daktiloszkópiai adatok felhasználásával történő megállapításának minden esetben megengedettnek kell lennie.

| (25) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a SIS-ben összekapcsolják a figyelmeztető jelzéseket. Ha két vagy több figyelmeztető jelzés között kapcsolat jött létre, az nem érintheti a foganatosítandó intézkedést, a felülvizsgálati időtartamot vagy a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférési jogokat. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a SIS-ben összekapcsolják a figyelmeztető jelzéseket. Ha két vagy több figyelmeztető jelzés között kapcsolat jött létre, az nem érintheti a foganatosítandó intézkedést, a felülvizsgálati időtartamot vagy a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférési jogokat.

| (26) | Magasabb szintű hatékonyság, harmonizáció és egységesség valósítható meg azáltal, hogy e rendelet kötelezővé teszi az illetékes nemzeti hatóságok által kiadott valamennyi beutazási tilalom SIS-be való bevitelét a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11) tiszteletben tartó eljárásoknak megfelelően, valamint közös szabályokat állapít meg a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseknek egy jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár visszaküldését követő bevitelére. A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy ne legyen időkülönbség a között, amikor az érintett harmadik országbeli állampolgár elhagyja a schengeni térséget, és a között, amikor a figyelmeztető jelzést aktiválják a SIS-ben. Ezáltal biztosítani lehet a beutazási tilalmak érvényesítését a külső határátkelőhelyeken, valamint a schengeni térségbe történő ismételt belépés eredményes megakadályozását. |
| --- | --- |

(26)

Magasabb szintű hatékonyság, harmonizáció és egységesség valósítható meg azáltal, hogy e rendelet kötelezővé teszi az illetékes nemzeti hatóságok által kiadott valamennyi beutazási tilalom SIS-be való bevitelét a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11) tiszteletben tartó eljárásoknak megfelelően, valamint közös szabályokat állapít meg a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseknek egy jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár visszaküldését követő bevitelére. A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy ne legyen időkülönbség a között, amikor az érintett harmadik országbeli állampolgár elhagyja a schengeni térséget, és a között, amikor a figyelmeztető jelzést aktiválják a SIS-ben. Ezáltal biztosítani lehet a beutazási tilalmak érvényesítését a külső határátkelőhelyeken, valamint a schengeni térségbe történő ismételt belépés eredményes megakadályozását.

| (27) | Az olyan személyeknek, akik tekintetében beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozatot hoztak, rendelkezniük kell az említett határozat elleni fellebbezés jogával. Amikor a határozat visszaküldéshez kapcsolódik, a fellebbezési jognak összhangban kell lennie a 2008/115/EK irányelvvel. |
| --- | --- |

(27)

Az olyan személyeknek, akik tekintetében beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozatot hoztak, rendelkezniük kell az említett határozat elleni fellebbezés jogával. Amikor a határozat visszaküldéshez kapcsolódik, a fellebbezési jognak összhangban kell lennie a 2008/115/EK irányelvvel.

| (28) | E rendeletnek kötelező szabályokat kell megállapítania a nemzeti hatóságokkal való konzultációra és azok értesítésére vonatkozóan, amikor egy harmadik országbeli állampolgár valamely tagállamban érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezik vagy azt szerezhet, és egy másik tagállam beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést szándékozik kiadni vagy ilyen figyelmeztető jelzést vitt be az említett harmadik országbeli állampolgár vonatkozásában. Az ilyen helyzetek komoly bizonytalanságot okoznak a határőröknek, a rendőrségnek és a bevándorlási hatóságoknak. Helyénvaló ezért kötelező időkeretet előírni a végleges eredményt biztosító, gyors konzultációra vonatkozóan annak érdekében, hogy a tagállamok területén jogszerűen tartózkodni jogosult harmadik országbeli személyek nehézség nélkül jogosultak legyenek belépni erre a területre, azok pedig, akik nem jogosultak belépni, ezt ne tehessék meg. |
| --- | --- |

(28)

E rendeletnek kötelező szabályokat kell megállapítania a nemzeti hatóságokkal való konzultációra és azok értesítésére vonatkozóan, amikor egy harmadik országbeli állampolgár valamely tagállamban érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezik vagy azt szerezhet, és egy másik tagállam beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést szándékozik kiadni vagy ilyen figyelmeztető jelzést vitt be az említett harmadik országbeli állampolgár vonatkozásában. Az ilyen helyzetek komoly bizonytalanságot okoznak a határőröknek, a rendőrségnek és a bevándorlási hatóságoknak. Helyénvaló ezért kötelező időkeretet előírni a végleges eredményt biztosító, gyors konzultációra vonatkozóan annak érdekében, hogy a tagállamok területén jogszerűen tartózkodni jogosult harmadik országbeli személyek nehézség nélkül jogosultak legyenek belépni erre a területre, azok pedig, akik nem jogosultak belépni, ezt ne tehessék meg.

| (29) | Helyénvaló, hogy amikor a tagállamok közötti konzultációt követően törölnek egy figyelmeztető jelzést az SIS-ben, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az érintett harmadik országbeli állampolgárt továbbra is szerepeltethesse a figyelmeztető jelzésekről vezetett nemzeti jegyzékében. |
| --- | --- |

(29)

Helyénvaló, hogy amikor a tagállamok közötti konzultációt követően törölnek egy figyelmeztető jelzést az SIS-ben, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az érintett harmadik országbeli állampolgárt továbbra is szerepeltethesse a figyelmeztető jelzésekről vezetett nemzeti jegyzékében.

| (30) | Ez a rendelet nem sértheti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) alkalmazását. |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet nem sértheti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) alkalmazását.

| (31) | A SIS-ben nem tárolhatók a figyelmeztető jelzések a bevitelük konkrét céljainak eléréséhez szükséges időnél tovább. A figyelmeztető jelzés SIS-ben való bevitelétől számított három éven belül a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak felül kell vizsgálnia a figyelmeztető jelzés megtartásának szükségességét. Ha azonban a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló nemzeti határozat három évnél hosszabb érvényességi időtartamot ír elő, a figyelmeztető jelzést öt éven belül kell felülvizsgálni. A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések rendszerben tartására vonatkozó döntéseknek átfogó egyedi elbíráláson kell alapulniuk. A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a tagállamoknak az előírt felülvizsgálati időtartamon belül felül kell vizsgálniuk, és statisztikát kell vezetniük azoknak a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időszakát meghosszabbították. |
| --- | --- |

(31)

A SIS-ben nem tárolhatók a figyelmeztető jelzések a bevitelük konkrét céljainak eléréséhez szükséges időnél tovább. A figyelmeztető jelzés SIS-ben való bevitelétől számított három éven belül a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak felül kell vizsgálnia a figyelmeztető jelzés megtartásának szükségességét. Ha azonban a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló nemzeti határozat három évnél hosszabb érvényességi időtartamot ír elő, a figyelmeztető jelzést öt éven belül kell felülvizsgálni. A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések rendszerben tartására vonatkozó döntéseknek átfogó egyedi elbíráláson kell alapulniuk. A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a tagállamoknak az előírt felülvizsgálati időtartamon belül felül kell vizsgálniuk, és statisztikát kell vezetniük azoknak a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időszakát meghosszabbították.

| (32) | A figyelmeztető jelzések SIS-be történő bevitelét és lejárati idejének SIS-ben történő meghosszabbítását arányossági követelményhez kell kötni, megvizsgálva, hogy a konkrét eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy egy figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét vonja maga után. A terrorista bűncselekmények eseteire úgy kell tekinteni, hogy azok kellően megalapozottak, relevánsak és jelentősek ahhoz, hogy indokolják a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból kivételes esetekben eltekintsenek a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná hatósági vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások lefolytatását. |
| --- | --- |

(32)

A figyelmeztető jelzések SIS-be történő bevitelét és lejárati idejének SIS-ben történő meghosszabbítását arányossági követelményhez kell kötni, megvizsgálva, hogy a konkrét eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy egy figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét vonja maga után. A terrorista bűncselekmények eseteire úgy kell tekinteni, hogy azok kellően megalapozottak, relevánsak és jelentősek ahhoz, hogy indokolják a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból kivételes esetekben eltekintsenek a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná hatósági vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások lefolytatását.

| (33) | A SIS-adatok integritása elsődleges fontosságú. Ezért a végponttól végpontig terjedő adatbiztonság érdekében megfelelő biztosítékokat kell előírni a SIS-adatok központi és nemzeti szintű kezelése tekintetében. E rendelet biztonsági előírásainak kötelező erejűeknek kell lenniük az adatkezelésben részt vevő hatóságokra nézve, és az említett hatóságoknak egységes eljárást kell alkalmazniuk a biztonsági incidensek bejelentését illetően. A hatóságok személyzetének megfelelő képzésben kell részesülnie, és értesíteni kell őket a vonatkozó bűncselekményekről és szankciókról. |
| --- | --- |

(33)

A SIS-adatok integritása elsődleges fontosságú. Ezért a végponttól végpontig terjedő adatbiztonság érdekében megfelelő biztosítékokat kell előírni a SIS-adatok központi és nemzeti szintű kezelése tekintetében. E rendelet biztonsági előírásainak kötelező erejűeknek kell lenniük az adatkezelésben részt vevő hatóságokra nézve, és az említett hatóságoknak egységes eljárást kell alkalmazniuk a biztonsági incidensek bejelentését illetően. A hatóságok személyzetének megfelelő képzésben kell részesülnie, és értesíteni kell őket a vonatkozó bűncselekményekről és szankciókról.

| (34) | A SIS-ben e rendelet szerint kezelt adatok és az e rendelet értelmében kicserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére és nem bocsáthatók azok rendelkezésére. |
| --- | --- |

(34)

A SIS-ben e rendelet szerint kezelt adatok és az e rendelet értelmében kicserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére és nem bocsáthatók azok rendelkezésére.

| (35) | A bevándorlási hatóságok munkája hatékonyságának fokozása érdekében helyénvaló e rendelet alapján hozzáférést biztosítani számukra a SIS-hez, amikor arról döntenek, hogy harmadik országbeli állampolgárok jogosultak-e a tagállamok területére belépni és ott tartózkodni, valamint amikor jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével kapcsolatosan döntenek. |
| --- | --- |

(35)

A bevándorlási hatóságok munkája hatékonyságának fokozása érdekében helyénvaló e rendelet alapján hozzáférést biztosítani számukra a SIS-hez, amikor arról döntenek, hogy harmadik országbeli állampolgárok jogosultak-e a tagállamok területére belépni és ott tartózkodni, valamint amikor jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével kapcsolatosan döntenek.

| (36) | A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet szerint végzett kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni, kivéve, ha a személyes adatokat az illetékes nemzeti hatóságok terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása céljából kezelik. |
| --- | --- |

(36)

A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet szerint végzett kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni, kivéve, ha a személyes adatokat az illetékes nemzeti hatóságok terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása céljából kezelik.

| (37) | Az e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok által e rendelet értelmében terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelésére az (EU) 2016/680 irányelv értelmében elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket kell alkalmazni. A terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak a SIS-be bevitt adatokhoz való hozzáférése és az ilyen adatok lekérdezéséhez való joga e rendelet összes vonatkozó rendelkezésének és az (EU) 2016/680 irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek, valamint különösen az (EU) 2016/680 irányelvben említett felügyeleti hatóságok általi ellenőrzésnek a hatálya alá kell, hogy tartozzon. |
| --- | --- |

(37)

Az e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok által e rendelet értelmében terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelésére az (EU) 2016/680 irányelv értelmében elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket kell alkalmazni. A terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak a SIS-be bevitt adatokhoz való hozzáférése és az ilyen adatok lekérdezéséhez való joga e rendelet összes vonatkozó rendelkezésének és az (EU) 2016/680 irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek, valamint különösen az (EU) 2016/680 irányelvben említett felügyeleti hatóságok általi ellenőrzésnek a hatálya alá kell, hogy tartozzon.

| (38) | Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (13) kell alkalmazni a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi, az e rendelet szerinti feladataik ellátása során történő kezelésére. |
| --- | --- |

(38)

Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (13) kell alkalmazni a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi, az e rendelet szerinti feladataik ellátása során történő kezelésére.

| (39) | A személyes adatoknak az Europol általi, e rendelet szerinti kezelésére az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(39)

A személyes adatoknak az Europol általi, e rendelet szerinti kezelésére az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) kell alkalmazni.

| (40) | A SIS használatakor az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell azon személyek méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartásáról, akiknek az adatait kezelik. A személyes adatok e rendelet alkalmazása során történő kezelése nem eredményezheti a személyek semmilyen fajta, például nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetését. |
| --- | --- |

(40)

A SIS használatakor az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell azon személyek méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartásáról, akiknek az adatait kezelik. A személyes adatok e rendelet alkalmazása során történő kezelése nem eredményezheti a személyek semmilyen fajta, például nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetését.

| (41) | A titoktartás tekintetében a SIS-szel kapcsolatban alkalmazott és tevékenykedő tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (15) megállapított az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) releváns rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(41)

A titoktartás tekintetében a SIS-szel kapcsolatban alkalmazott és tevékenykedő tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (15) megállapított az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) releváns rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (42) | A tagállamoknak és az eu-LISA-nak egyaránt biztonsági terveket kell fenntartaniuk a biztonsági kötelezettségek végrehajtásának elősegítése érdekében, és a biztonsági kérdések közös nézőpontból történő kezelése érdekében együtt kell működniük egymással. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamoknak és az eu-LISA-nak egyaránt biztonsági terveket kell fenntartaniuk a biztonsági kötelezettségek végrehajtásának elősegítése érdekében, és a biztonsági kérdések közös nézőpontból történő kezelése érdekében együtt kell működniük egymással.

| (43) | Az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben említett független nemzeti felügyeleti hatóságoknak (a továbbiakban: felügyeleti hatóságok) ellenőrizniük kell a tagállamok által az e rendelet alapján végzett személyesadat-kezelés jogszerűségét, a kiegészítő információk cseréjét is beleértve. E feladat elvégzésére elegendő forrást kell a felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátani. Meg kell határozni az érintetteknek a SIS-ben tárolt személyes adataikhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez és törléséhez való jogát, és bármely azt követő, nemzeti bíróságok előtti jogorvoslatot, valamint a bírósági határozatok kölcsönös elismerését. Szintén helyénvaló éves statisztikai adatok szolgáltatására kötelezni a tagállamokat. |
| --- | --- |

(43)

Az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben említett független nemzeti felügyeleti hatóságoknak (a továbbiakban: felügyeleti hatóságok) ellenőrizniük kell a tagállamok által az e rendelet alapján végzett személyesadat-kezelés jogszerűségét, a kiegészítő információk cseréjét is beleértve. E feladat elvégzésére elegendő forrást kell a felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátani. Meg kell határozni az érintetteknek a SIS-ben tárolt személyes adataikhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez és törléséhez való jogát, és bármely azt követő, nemzeti bíróságok előtti jogorvoslatot, valamint a bírósági határozatok kölcsönös elismerését. Szintén helyénvaló éves statisztikai adatok szolgáltatására kötelezni a tagállamokat.

| (44) | A felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a tagállamuk nemzeti rendszere keretében folytatott adatkezelési műveletek legalább négyévente történő, a nemzetközi auditálási standardoknak megfelelő auditálásáról. Az auditálást vagy a felügyeleti hatóságoknak kell lefolytatniuk, vagy a felügyeleti hatóságoknak közvetlenül egy független adatvédelmi auditortól kell az auditálást megrendelniük. A független auditornak az érintett felügyeleti hatóságok ellenőrzése és felügyelete alatt kell maradnia, ennek megfelelően az auditort az utóbbiaknak kell utasításokkal ellátniuk, továbbá meg kell határozniuk az audit egyértelmű célját, hatókörét és módszertanát, valamint az audittal és annak végleges eredményeivel kapcsolatban biztosítaniuk kell az útmutatást és a felügyeletet. |
| --- | --- |

(44)

A felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a tagállamuk nemzeti rendszere keretében folytatott adatkezelési műveletek legalább négyévente történő, a nemzetközi auditálási standardoknak megfelelő auditálásáról. Az auditálást vagy a felügyeleti hatóságoknak kell lefolytatniuk, vagy a felügyeleti hatóságoknak közvetlenül egy független adatvédelmi auditortól kell az auditálást megrendelniük. A független auditornak az érintett felügyeleti hatóságok ellenőrzése és felügyelete alatt kell maradnia, ennek megfelelően az auditort az utóbbiaknak kell utasításokkal ellátniuk, továbbá meg kell határozniuk az audit egyértelmű célját, hatókörét és módszertanát, valamint az audittal és annak végleges eredményeivel kapcsolatban biztosítaniuk kell az útmutatást és a felügyeletet.

| (45) | Az európai adatvédelmi biztosnak ellenőriznie kell az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok e rendelet szerinti kezelésével kapcsolatos tevékenységeit. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük a SIS ellenőrzése során. |
| --- | --- |

(45)

Az európai adatvédelmi biztosnak ellenőriznie kell az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok e rendelet szerinti kezelésével kapcsolatos tevékenységeit. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük a SIS ellenőrzése során.

| (46) | Az európai adatvédelmi biztos számára megfelelő forrásokat – egyebek mellett a biometrikus adatok terén szakértelemmel rendelkező személyek segítségét – kell biztosítani ahhoz, hogy teljesíteni tudja az e rendelettel ráruházott feladatokat. |
| --- | --- |

(46)

Az európai adatvédelmi biztos számára megfelelő forrásokat – egyebek mellett a biometrikus adatok terén szakértelemmel rendelkező személyek segítségét – kell biztosítani ahhoz, hogy teljesíteni tudja az e rendelettel ráruházott feladatokat.

| (47) | Az (EU) 2016/794 rendelet értelmében az Europolnak támogatnia kell és meg kell erősítenie az illetékes nemzeti hatóságok által megtett intézkedéseket, valamint a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, valamint elemzéseket és fenyegetésértékeléseket kell készítenie. Annak érdekében, hogy az Europol jobban el tudja látni feladatait, különösen a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központján belül, helyénvaló hozzáférést engedélyezni az Europolnak a figyelmeztető jelzések e rendeletben meghatározott kategóriáihoz. |
| --- | --- |

(47)

Az (EU) 2016/794 rendelet értelmében az Europolnak támogatnia kell és meg kell erősítenie az illetékes nemzeti hatóságok által megtett intézkedéseket, valamint a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, valamint elemzéseket és fenyegetésértékeléseket kell készítenie. Annak érdekében, hogy az Europol jobban el tudja látni feladatait, különösen a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központján belül, helyénvaló hozzáférést engedélyezni az Europolnak a figyelmeztető jelzések e rendeletben meghatározott kategóriáihoz.

| (48) | A terrorizmusra, mindenekelőtt az azon külföldi terrorista harcosokra vonatkozó információk megosztása fennakadásainak kiküszöbölése érdekében, amely terrorista harcosok mozgásának nyomon követése döntő jelentőségű, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy megosszák az Europollal a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó információkat. Ezen információk megosztását az érintett figyelmeztető jelzésekre vonatkozó kiegészítő információk Europollal való cseréje révén kell megvalósítani. E célból az Europolnak kapcsolatot kell létrehoznia a kommunikációs infrastruktúrával. |
| --- | --- |

(48)

A terrorizmusra, mindenekelőtt az azon külföldi terrorista harcosokra vonatkozó információk megosztása fennakadásainak kiküszöbölése érdekében, amely terrorista harcosok mozgásának nyomon követése döntő jelentőségű, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy megosszák az Europollal a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó információkat. Ezen információk megosztását az érintett figyelmeztető jelzésekre vonatkozó kiegészítő információk Europollal való cseréje révén kell megvalósítani. E célból az Europolnak kapcsolatot kell létrehoznia a kommunikációs infrastruktúrával.

| (49) | A SIS-adatok kezelése és letöltése tekintetében egyértelmű szabályokat kell meghatározni az Europol számára, hogy átfogóan használhassa a SIS-t, az e rendeletben és az (EU) 2016/794 rendeletben előírt adatvédelmi előírások tiszteletben tartásával. Ha az Europol SIS-ben végzett lekérdezései során egy tagállam által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, az Europol nem hozhatja meg a szükséges intézkedést. Ezért az adott SIRENE-irodával való kiegészítőinformáció-csere útján tájékoztatnia kell az érintett tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. |
| --- | --- |

(49)

A SIS-adatok kezelése és letöltése tekintetében egyértelmű szabályokat kell meghatározni az Europol számára, hogy átfogóan használhassa a SIS-t, az e rendeletben és az (EU) 2016/794 rendeletben előírt adatvédelmi előírások tiszteletben tartásával. Ha az Europol SIS-ben végzett lekérdezései során egy tagállam által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, az Europol nem hozhatja meg a szükséges intézkedést. Ezért az adott SIRENE-irodával való kiegészítőinformáció-csere útján tájékoztatnia kell az érintett tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben.

| (50) | Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) úgy rendelkezik, hogy az említett rendelet alkalmazása során a fogadó tagállamnak engedélyeznie kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kiküldött, az említett rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett csapatok tagjainak, hogy betekinthessenek az uniós adatbázisokba, amennyiben e betekintés a határforgalom-ellenőrzéssel, a határőrizettel és a visszaküldéssel kapcsolatos műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükséges. Az egyéb releváns uniós ügynökségek, különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Europol a migrációkezelést támogató csapatok keretében kiküldhetnek olyan szakértőket is, akik nem tagjai az említett uniós ügynökségek személyzetének. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok bevetésének célja a technikai és operatív megerősítés biztosítása az ezt kérelmező tagállam számára, különös tekintettel az aránytalanul nagy migrációs kihívásokkal szembesülő tagállamokra. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok számára kijelölt feladatok ellátása szükségessé teszi a SIS-hez való hozzáférést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a SIS központi rendszerhez kapcsolódó technikai interfészén keresztül. Ha az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok vagy a személyzet csapatai által végzett lekérdezések során egy tagállam által bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, a csapat vagy személyzet tagja nem hozhatja meg a szükséges intézkedést, kivéve, ha a fogadó tagállam felhatalmazza erre. Ezért tájékoztatni kell a fogadó tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. A fogadó tagállamnak kiegészítőinformáció-csere útján értesítenie kell a találatról a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. |
| --- | --- |

(50)

Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) úgy rendelkezik, hogy az említett rendelet alkalmazása során a fogadó tagállamnak engedélyeznie kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kiküldött, az említett rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett csapatok tagjainak, hogy betekinthessenek az uniós adatbázisokba, amennyiben e betekintés a határforgalom-ellenőrzéssel, a határőrizettel és a visszaküldéssel kapcsolatos műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükséges. Az egyéb releváns uniós ügynökségek, különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Europol a migrációkezelést támogató csapatok keretében kiküldhetnek olyan szakértőket is, akik nem tagjai az említett uniós ügynökségek személyzetének. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok bevetésének célja a technikai és operatív megerősítés biztosítása az ezt kérelmező tagállam számára, különös tekintettel az aránytalanul nagy migrációs kihívásokkal szembesülő tagállamokra. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok számára kijelölt feladatok ellátása szükségessé teszi a SIS-hez való hozzáférést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a SIS központi rendszerhez kapcsolódó technikai interfészén keresztül. Ha az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok vagy a személyzet csapatai által végzett lekérdezések során egy tagállam által bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, a csapat vagy személyzet tagja nem hozhatja meg a szükséges intézkedést, kivéve, ha a fogadó tagállam felhatalmazza erre. Ezért tájékoztatni kell a fogadó tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. A fogadó tagállamnak kiegészítőinformáció-csere útján értesítenie kell a találatról a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

| (51) | A SIS egyes vonatkozásait technikai jellegük, részletességük és gyakori változásuk miatt e rendelet nem szabályozhatja kimerítően. Az említett vonatkozások közé tartoznak például az adatbevitelhez, az adatok frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez kapcsolódó technikai szabályok, valamint a biometrikus adatokhoz kapcsolódó szabályok, az ilyen adatok adatminőségéhez, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségéhez és fontossági sorrendjéhez, a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatokhoz, valamint a kiegészítő információk cseréjéhez kapcsolódó szabályok. E vonatkozások tekintetében ezért végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. A figyelmeztető jelzések lekérdezésére vonatkozó technikai szabályoknak figyelembe kell venniük a nemzeti alkalmazások zökkenőmentes működésének szempontját. |
| --- | --- |

(51)

A SIS egyes vonatkozásait technikai jellegük, részletességük és gyakori változásuk miatt e rendelet nem szabályozhatja kimerítően. Az említett vonatkozások közé tartoznak például az adatbevitelhez, az adatok frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez kapcsolódó technikai szabályok, valamint a biometrikus adatokhoz kapcsolódó szabályok, az ilyen adatok adatminőségéhez, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségéhez és fontossági sorrendjéhez, a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatokhoz, valamint a kiegészítő információk cseréjéhez kapcsolódó szabályok. E vonatkozások tekintetében ezért végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. A figyelmeztető jelzések lekérdezésére vonatkozó technikai szabályoknak figyelembe kell venniük a nemzeti alkalmazások zökkenőmentes működésének szempontját.

| (52) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell gyakorolni. Az e rendelet és az (EU) 2018/1862 rendelet értelmében hozandó végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányuló eljárásnak azonosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(52)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell gyakorolni. Az e rendelet és az (EU) 2018/1862 rendelet értelmében hozandó végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányuló eljárásnak azonosnak kell lennie.

| (53) | Az átláthatóság érdekében az eu-LISA-nak a SIS üzemeltetése e rendelet szerinti megkezdésétől számított két év elteltével jelentést kell készítenie a SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra gyakorlati működéséről – többek között annak biztonságáról –, valamint a kiegészítő információk két- és többoldalú cseréjéről. A Bizottságnak négyévente átfogó értékelést kell kiadnia. |
| --- | --- |

(53)

Az átláthatóság érdekében az eu-LISA-nak a SIS üzemeltetése e rendelet szerinti megkezdésétől számított két év elteltével jelentést kell készítenie a SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra gyakorlati működéséről – többek között annak biztonságáról –, valamint a kiegészítő információk két- és többoldalú cseréjéről. A Bizottságnak négyévente átfogó értékelést kell kiadnia.

| (54) | A SIS zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a körülményeket, amelyek esetén nemcsak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben, hanem egyéb esetekben is felhasználhatók a fényképek és az arcképmások személyek azonosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (18) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(54)

A SIS zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a körülményeket, amelyek esetén nemcsak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben, hanem egyéb esetekben is felhasználhatók a fényképek és az arcképmások személyek azonosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (18) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (55) | mivel e rendelet céljait – nevezetesen az uniós információs rendszer létrehozását és szabályozását, valamint a kapcsolódó kiegészítő információk cseréjét –a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani azok jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(55)

mivel e rendelet céljait – nevezetesen az uniós információs rendszer létrehozását és szabályozását, valamint a kapcsolódó kiegészítő információk cseréjét –a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani azok jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (56) | Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. E rendelet mindenekelőtt teljes mértékben tiszteletben tartja a személyes adatok védelmét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkével összhangban, miközben arra irányul, hogy biztonságos környezetet biztosítson az Unió területén lakó valamennyi személynek, valamint védelmet nyújtson az irreguláris migránsoknak a kizsákmányolással és az emberkereskedelemmel szemben. Azokban az ügyekben, amelyek gyermekeket érintenek, elsősorban a gyermek mindenek felett álló érdekét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(56)

Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. E rendelet mindenekelőtt teljes mértékben tiszteletben tartja a személyes adatok védelmét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkével összhangban, miközben arra irányul, hogy biztonságos környezetet biztosítson az Unió területén lakó valamennyi személynek, valamint védelmet nyújtson az irreguláris migránsoknak a kizsákmányolással és az emberkereskedelemmel szemben. Azokban az ügyekben, amelyek gyermekeket érintenek, elsősorban a gyermek mindenek felett álló érdekét kell figyelembe venni.

| (57) | Az e rendeletben előirányzott, a nemzeti rendszerek korszerűsítésével és az új funkciók megvalósításával kapcsolatos becsült költségek alacsonyabbak, mint az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) az intelligens határigazgatásra elkülönített költségvetési tételben még rendelkezésre álló összeg. Következésképpen a tagállamok és az eu-LISA számára finanszírozást kell nyújtani abból az összegből, amelyet – az 515/2014/EU rendeletnek megfelelően – a külső határokon keresztül érkező migrációs áramlások kezelését támogató IT-rendszerek fejlesztésére különítettek el. A SIS korszerűsítésének pénzügyi költségeit és e rendelet végrehajtását nyomon kell követni. Magasabb becsült költségek esetén a tagállamok támogatása céljára uniós finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani, az alkalmazandó többéves pénzügyi kerettel összhangban. |
| --- | --- |

(57)

Az e rendeletben előirányzott, a nemzeti rendszerek korszerűsítésével és az új funkciók megvalósításával kapcsolatos becsült költségek alacsonyabbak, mint az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) az intelligens határigazgatásra elkülönített költségvetési tételben még rendelkezésre álló összeg. Következésképpen a tagállamok és az eu-LISA számára finanszírozást kell nyújtani abból az összegből, amelyet – az 515/2014/EU rendeletnek megfelelően – a külső határokon keresztül érkező migrációs áramlások kezelését támogató IT-rendszerek fejlesztésére különítettek el. A SIS korszerűsítésének pénzügyi költségeit és e rendelet végrehajtását nyomon kell követni. Magasabb becsült költségek esetén a tagállamok támogatása céljára uniós finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani, az alkalmazandó többéves pénzügyi kerettel összhangban.

| (58) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(58)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (59) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (20) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(59)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (20) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (60) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (21) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(60)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (21) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (61) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (22) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (23) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(61)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (22) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (23) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (62) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (24) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (25) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(62)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (24) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (25) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (63) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (26) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (27) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(63)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (26) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (27) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (64) | Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (28), illetve az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal (29) összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(64)

Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (28), illetve az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal (29) összefüggésben kell értelmezni.

| (65) | Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (30) összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(65)

Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (30) összefüggésben kell értelmezni.

| (66) | Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(66)

Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (67) | Ez a rendelet számos javítást eszközöl a SIS-en, amelyeknek köszönhetően fokozódni fog annak hatékonysága és az adatvédelem, valamint bővülni fognak a hozzáférési jogosultságok. Az említett javítások közül némelyekhez nem lesz szükség összetett műszaki fejlesztésekre, míg mások esetében kisebb-nagyobb műszaki változtatásokat kell végrehajtani. Annak érdekében, hogy a rendszer javításai mielőbb elérhetővé váljanak a végfelhasználók számára, ez a rendelet több szakaszban módosításokat vezet be az 1987/2006/EK rendeletbe. A rendszer számos javításának célszerű már e rendelet hatálybalépésekor életbe lépnie, míg mások esetében célszerűbb, ha alkalmazásuk egy vagy két évvel e rendelet hatálybalépését követően kezdődjön. Ennek a rendeletnek három évvel a hatálybalépését követően teljes mértékben alkalmazandóvá kell válnia. Késedelmes alkalmazásának megelőzése érdekében e rendelet szakaszos végrehajtását szoros figyelemmel kell kísérni. |
| --- | --- |

(67)

Ez a rendelet számos javítást eszközöl a SIS-en, amelyeknek köszönhetően fokozódni fog annak hatékonysága és az adatvédelem, valamint bővülni fognak a hozzáférési jogosultságok. Az említett javítások közül némelyekhez nem lesz szükség összetett műszaki fejlesztésekre, míg mások esetében kisebb-nagyobb műszaki változtatásokat kell végrehajtani. Annak érdekében, hogy a rendszer javításai mielőbb elérhetővé váljanak a végfelhasználók számára, ez a rendelet több szakaszban módosításokat vezet be az 1987/2006/EK rendeletbe. A rendszer számos javításának célszerű már e rendelet hatálybalépésekor életbe lépnie, míg mások esetében célszerűbb, ha alkalmazásuk egy vagy két évvel e rendelet hatálybalépését követően kezdődjön. Ennek a rendeletnek három évvel a hatálybalépését követően teljes mértékben alkalmazandóvá kell válnia. Késedelmes alkalmazásának megelőzése érdekében e rendelet szakaszos végrehajtását szoros figyelemmel kell kísérni.

| (68) | Az 1987/2006/EK rendeletet e rendelet teljeskörű alkalmazásának időpontjában hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(68)

Az 1987/2006/EK rendeletet e rendelet teljeskörű alkalmazásának időpontjában hatályon kívül kell helyezni.

| (69) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak és a biztos 2017. május 3-án véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(69)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak és a biztos 2017. május 3-án véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A SIS általános célja

A SIS célja, hogy az e rendszeren keresztül szolgáltatott információk felhasználásával biztosítsa a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térségen belül a biztonság magas szintjét, beleértve a közbiztonság és a közrend fenntartását, valamint a biztonság védelmét a tagállamok területén, továbbá biztosítsa az EUMSZ harmadik része V. címének 2. fejezetében foglalt, a személyeknek a tagállamok területén való mozgására vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

2. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet a tagállamok területére való beutazás és ott-tartózkodás megtagadása céljából meghatározza a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzések SIS-be történő bevitelének és kezelésének, valamint a kiegészítő információk és adatok cseréjének feltételeit és eljárásait.

(2)   Ez a rendelet megállapítja továbbá a SIS műszaki architektúrájára, a tagállamok, illetve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: az eu-LISA) feladataira, az adatkezelésre, az érintett személyek jogaira és a felelősségre vonatkozó rendelkezéseket is.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „figyelmeztető jelzés”: a SIS-be bevitt adatállomány, amely az illetékes hatóságok számára lehetővé teszi, hogy egy foganatosítandó egyedi intézkedés céljából valamely személyt azonosítsanak;

„figyelmeztető jelzés”

2.   „kiegészítő információ”: a figyelmeztető jelzések SIS-ben tárolt adatainak részét nem képező, azonban a SIS figyelmeztető jelzésekkel összefüggő információ, amelynek cseréjét a SIRENE-irodákon keresztül a következő esetekben kell elvégezni:

„kiegészítő információ”

| a) | figyelmeztető jelzés bevitelekor annak érdekében, hogy a tagállamok konzultálhassanak egymással, illetve tájékoztathassák egymást; |
| --- | --- |

a)

figyelmeztető jelzés bevitelekor annak érdekében, hogy a tagállamok konzultálhassanak egymással, illetve tájékoztathassák egymást;

| b) | találatot követően, a megfelelő intézkedés foganatosításának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

b)

találatot követően, a megfelelő intézkedés foganatosításának lehetővé tétele érdekében;

| c) | ha a kért intézkedést nem lehet foganatosítani; |
| --- | --- |

c)

ha a kért intézkedést nem lehet foganatosítani;

| d) | a SIS-adatok minőségét érintő ügyekben; |
| --- | --- |

d)

a SIS-adatok minőségét érintő ügyekben;

| e) | a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségét és elsőbbségét érintő ügyekben; |
| --- | --- |

e)

a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségét és elsőbbségét érintő ügyekben;

| f) | a hozzáférési jogokat érintő ügyekben; |
| --- | --- |

f)

a hozzáférési jogokat érintő ügyekben;

3.   „kiegészítő adat”: a SIS-ben tárolt és a SIS figyelmeztető jelzésekkel összefüggő adat, amelynek azonnal hozzáférhetőnek kell lennie az illetékes hatóságok számára, ha egy adott személyt, akire vonatkozóan a SIS-be adatokat vittek be, az e rendszerben végrehajtott lekérdezés eredményeként megtalálnak;

„kiegészítő adat”

4.   „harmadik országbeli állampolgár”: bármely személy, aki nem az EUMSZ 20. cikke (1) bekezdésének értelmében vett uniós polgár, az olyan személyek kivételével, akik egyrészt az Unió, illetve az Unió és tagállamai, másrészt harmadik országok között létrejött megállapodások alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokkal rendelkeznek;

„harmadik országbeli állampolgár”

5.   „személyes adat”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikke 1. pontjában meghatározott személyes adat;

„személyes adat”

6.   „személyes adatok kezelése”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, naplózás, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés útján vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;

„személyes adatok kezelése”

7.   „egyezés”: a következő lépések megtörténtét követően áll fenn:

„egyezés”

| a) | egy végfelhasználó a SIS-ben lekérdezést végez; |
| --- | --- |

a)

egy végfelhasználó a SIS-ben lekérdezést végez;

| b) | a lekérdezés eredményeként a SIS-be egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés jelenik meg; és |
| --- | --- |

b)

a lekérdezés eredményeként a SIS-be egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés jelenik meg; és

| c) | a SIS-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megegyeznek a lekérdezéshez használt adatokkal; |
| --- | --- |

c)

a SIS-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megegyeznek a lekérdezéshez használt adatokkal;

8.   „találat”: olyan egyezés, amelynek esetében teljesülnek a következő kritériumok:

„találat”

| a) | az egyezést megerősítette:






  i. | a végfelhasználó; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

az egyezést megerősítette:

i.

a végfelhasználó; vagy

| ii. | az illetékes hatóság a nemzeti eljárásoknak megfelelően, ha a szóban forgó egyezés biometrikus adatok összehasonlításán alapult; |
| --- | --- |

ii.

az illetékes hatóság a nemzeti eljárásoknak megfelelően, ha a szóban forgó egyezés biometrikus adatok összehasonlításán alapult;

és

| b) | a figyelmeztető jelzés alapján további intézkedéseket kell tenni; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés alapján további intézkedéseket kell tenni;

9.   „figyelmeztető jelzést kiadó tagállam”: az a tagállam, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS-be;

„figyelmeztető jelzést kiadó tagállam”

10.   „tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam”: az a tagállam, amely tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadását vagy meghosszabbítását mérlegeli, illetőleg ilyen engedélyt vagy vízumot adott meg vagy hosszabbított meg, és amely részt vesz egy másik tagállammal való konzultációs eljárásban;

„tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam”

11.   „végrehajtó tagállam”: az a tagállam, amely találatot követően foganatosítja vagy foganatosította a szükséges intézkedéseket;

„végrehajtó tagállam”

12.   „végfelhasználó”: az illetékes hatóság személyzetének azon tagja, aki a CS-SIS, az N.SIS vagy azok technikai másolata közvetlen lekérdezésére jogosult;

„végfelhasználó”

13.   „biometrikus adat”: egy természetes személy fizikai vagy fiziológiai jellemzőire vonatkozó olyan, sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti az adott természetes személy egyedi azonosítását, nevezetesen a fénykép, az arcképmás és a daktiloszkópiai adat;

„biometrikus adat”

14.   „daktiloszkópiai adat”: ujjnyomatokra és tenyérnyomatokra vonatkozó adatok, amelyek egyedi jellegüknek és a bennük foglalt referenciapontoknak köszönhetően lehetővé teszik az adott személy személyazonosságával kapcsolatos pontos és kétséget kizáró összehasonlításokat;

„daktiloszkópiai adat”

15.   „arcképmás”: az arcról készített, az automatizált biometrikus megfeleltetés céljára kielégítő felbontású és minőségű digitális felvétel;

„arcképmás”

16.   „visszaküldés”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 3. pontjában meghatározott kiutasítás;

„visszaküldés”

17.   „beutazási tilalom”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 6. pontjában meghatározott beutazási tilalom;

„beutazási tilalom”

18.   „terrorista bűncselekmények”: az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv (32) 3–14. cikkében említett, a nemzeti jog szerinti bűncselekmények, vagy azon tagállamok esetében, amelyekre nézve ez az irányelv nem kötelező, az említett bűncselekmények egyikével egyenértékű bűncselekmény;

„terrorista bűncselekmények”

32

19.   „tartózkodási engedély”: az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) 2. cikkének 16. pontjában meghatározott tartózkodási engedély;

„tartózkodási engedély”

33

20.   „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 18. cikkének (1) bekezdésében említett, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum;

„hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”

21.   „közegészségügyi veszély”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 21. pontjában meghatározott közegészségügyi veszély.

„közegészségügyi veszély”

4. cikk

A SIS műszaki architektúrája és működtetése

(1)   A SIS a következőkből áll:

| a) | a központi rendszer (a továbbiakban: SIS központi rendszer), amelyet a következők alkotnak:






  i. | egy adatbázist (a továbbiakban: SIS-adatbázis) tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: CS-SIS), ideértve a tartalék CS-SIS-t is, |
| --- | --- | --- |

a)

a központi rendszer (a továbbiakban: SIS központi rendszer), amelyet a következők alkotnak:

i.

egy adatbázist (a továbbiakban: SIS-adatbázis) tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: CS-SIS), ideértve a tartalék CS-SIS-t is,

| ii. | egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: NI-SIS); |
| --- | --- |

ii.

egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: NI-SIS);

| b) | az egyes tagállamok nemzeti rendszere (a továbbiakban: N.SIS), amely a SIS központi rendszerrel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll, ideértve legalább egy nemzeti vagy közös tartalék N.SIS-t; valamint |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok nemzeti rendszere (a továbbiakban: N.SIS), amely a SIS központi rendszerrel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll, ideértve legalább egy nemzeti vagy közös tartalék N.SIS-t; valamint

| c) | a CS-SIS, a tartalék CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (a továbbiakban: kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS-adatok, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez. |
| --- | --- |

c)

a CS-SIS, a tartalék CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (a továbbiakban: kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS-adatok, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez.

A b) pontban említett N.SIS a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatából álló adatállományt (a továbbiakban: nemzeti másolat) tartalmazhat. Két vagy több tagállam egyikük N.SIS-ében létrehozhat egy közös másolatot, amelyet az említett tagállamok közösen használhatnak. Ezt a közös másolatot az egyes említett tagállamok esetében a nemzeti másolatnak kell tekinteni;

A b) pontban említett közös tartalék N.SIS-t két vagy több tagállam közösen is használhatja. Ilyen esetekben a közös tartalék N.SIS-t az egyes említett tagállamok tartalék N.SIS-ének kell tekinteni. Az N.SIS és annak tartalék rendszere egyidejűleg használható annak érdekében, hogy a végfelhasználók részére biztosítva legyen a folyamatos rendelkezésre állás

Azok a tagállamok, amelyek közösen használható közös másolatot vagy közös tartalék N.SIS-t kívánnak létrehozni, a felelősségi köreikről írásban állapodnak meg. E megállapodásukról értesítik a Bizottságot.

A kommunikációs infrastruktúra támogatja és hozzájárul a SIS folyamatos rendelkezésre állásának biztosításához. Redundáns és különálló útvonalakkal rendelkezik a CS-SIS és a tartalék CS-SIS közötti kapcsolatokhoz, továbbá mindegyik SIS nemzeti hálózati hozzáférési pont, valamint a CS-SIS és a tartalék CS-SIS közötti kapcsolatokhoz is redundáns és különálló útvonalakkal rendelkezik.

(2)   A tagállamok a saját N.SIS rendszerükön keresztül viszik be, frissítik, törlik és kérdezik le a SIS-adatokat. Azon tagállamok, amelyek részleges vagy teljes nemzeti másolatot vagy részleges vagy teljes közös másolatot használnak, az ilyen másolatot hozzáférhetővé teszik az említett valamennyi tagállam területén való automatizált lekérdezések céljára. A részleges nemzeti vagy közös másolatnak tartalmaznia kell legalább a 20. cikk (2) bekezdésének a)–v) pontjában felsorolt adatokat. Más tagállamok N.SIS-ének adatállománya nem kérdezhető le, kivéve a közös másolatok esetében.

(3)   A CS-SIS-nek kell ellátnia a műszaki felügyeleti és adminisztrációs feladatokat, és rendelkeznie kell egy olyan tartalék CS-SIS-szel, amely rendszerhiba esetén képes biztosítani a CS-SIS fő részének összes funkcióját. A CS-SIS-t és a tartalék CS-SIS-t az eu-LISA két műszaki telephelyén kell elhelyezni.

(4)   Az eu-LISA-nak a SIS folyamatos rendelkezésre állásának megerősítése céljából műszaki megoldásokat kell megvalósítania akár a CS-SIS és a tartalék CS-SIS egyidejű üzemeltetése révén, feltéve, hogy a tartalék CS-SIS a CS-SIS meghibásodása esetén is alkalmas marad a SIS üzemeltetésének biztosítására, akár a rendszer, illetve a rendszerkomponensek megkettőzése révén. Az (EU) 2018/1726 rendelet 10. cikkében előírt eljárási követelmények ellenére az eu-LISA-nak legfeljebb 2019. december 28-ig olyan tanulmányt kell készítenie a lehetséges műszaki megoldásokról, amely független hatásvizsgálatot és költség-haszon elemzést tartalmaz.

(5)   Kivételes körülmények között az eu-LISA szükség esetén ideiglenesen létrehozhatja a SIS-adatbázis további másolatát.

(6)   A CS-SIS-nek kell biztosítania a SIS-adatok beviteléhez és kezeléséhez, többek között a SIS-adatbázis lekérdezéséhez szükséges szolgáltatásokat. Azon tagállamok számára, amelyek nemzeti vagy közös másolatot használnak, a CS-SIS-nek biztosítania kell a következőket:

| a) | a nemzeti másolatok online frissítése; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti másolatok online frissítése;

| b) | a nemzeti másolatok és a SIS-adatbázis összehangolása és egységessége; valamint |
| --- | --- |

b)

a nemzeti másolatok és a SIS-adatbázis összehangolása és egységessége; valamint

| c) | a nemzeti másolatok inicializálásának és visszaállításának művelete. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti másolatok inicializálásának és visszaállításának művelete.

(7)   A CS-SIS-nek biztosítania kell a folyamatos rendelkezésre állást.

5. cikk

Költségek

(1)   A SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra működtetésének, fenntartásának és továbbfejlesztésének költségeit az Unió általános költségvetéséből kell fedezni. Az említett költségek tartalmazzák a 4. cikk (6) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében a CS-SIS vonatkozásában végzett munka költségeit.

(2)   Az e rendelet végrehajtásával kapcsolatos költségek fedezésére szolgáló forrásokat az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdésének b) pontjában előirányzott 791 millió EUR keretösszegből kell elkülöníteni.

(3)   A (2) bekezdésben említett keretösszegből – és az e célra az Unió általános költségvetésének keretében egyéb forrásokból biztosított további finanszírozás sérelme nélkül – az eu-LISA számára 31 098 000 EUR összeget kell elkülöníteni. Ezt a finanszírozást közvetett irányítás mellett kell végrehajtani, és az hozzájárul a SIS központi rendszernek és a kommunikációs infrastruktúrának az e rendelet értelmében szükséges műszaki fejlesztései elvégzéséhez, továbbá a kapcsolódó képzési tevékenységekhez is.

(4)   A (2) bekezdésben említett keretösszegből az 515/2014/EU rendelet alkalmazásában részt vevő tagállamok az alapjuttatásukon túlmenően 36 810 000 EUR összegű kiegészítő globális juttatásban részesülnek, amelyet egyenlő részekben egyösszegű támogatásként kell kiosztani. Ezt a finanszírozást megosztott irányítás mellett kell végrehajtani, és azt teljes egészében az érintett nemzeti rendszerek gyors és eredményes korszerűsítésére kell fordítani.

(5)   Az egyes N.SIS-ek felállításának, működtetésének, fenntartásának és továbbfejlesztésének költségeit az érintett tagállamnak kell viselnie.

II. FEJEZET

A TAGÁLLAMOK FELADATAI

6. cikk

Nemzeti rendszerek

Az egyes tagállamok felelnek N.SIS-ük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztésért, valamint N.SIS-üknek az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.

Az egyes tagállamok felelnek a SIS-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.

Figyelmeztető jelzéseit minden egyes tagállam az N.SIS-én keresztül továbbítja.

7. cikk

Az N.SIS-hivatal és a SIRENE-iroda

(1)   Minden egyes tagállam kijelöli azt a hatóságot (a továbbiakban: N.SIS-hivatal), amely a saját N.SIS-éért központilag felelős.

Ez a hatóság felelős az N.SIS zökkenőmentes működéséért és biztonságáért, biztosítja az illetékes hatóságok SIS-hez való hozzáférését, és meghozza az e rendelet betartásának biztosításához szükséges intézkedéseket. Az N.SIS-hivatal felel azért, hogy a végfelhasználók részére a SIS valamennyi funkciója megfelelően rendelkezésre álljon.

(2)   Minden egyes tagállam kijelöl egy olyan nemzeti hatóságot (a továbbiakban: SIRENE-iroda), amely napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át működik, és a SIRENE-kézikönyvnek megfelelően gondoskodik az összes kiegészítő információ cseréjéről és rendelkezésre állásáról. Minden egyes SIRENE-iroda egyedüli kapcsolattartó pontként szolgál a tagállamok számára a figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére, és arra, hogy megkönnyítse a kért intézkedések foganatosítását, ha a SIS-ben személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzést adnak ki, majd találatot követően a szóban forgó személyeket megtalálják.

Minden egyes SIRENE-iroda számára biztosítani kell a nemzeti joggal összhangban, hogy közvetlenül vagy közvetve könnyen hozzáférhessen az összes releváns nemzeti információhoz, beleértve a nemzeti adatbázisokat és a tagállama figyelmeztető jelzéseivel kapcsolatos valamennyi információt is, valamint szakértői tanácsadásban részesülhessen, hogy mihamarabb és a 8. cikkben előírt határidőkön belül reagálhasson a kiegészítő információk iránti megkeresésekre.

A SIRENE-irodák kötelesek koordinálni a SIS-be bevitt információk minőségének ellenőrzését. Az irodáknak az említett célokból hozzáféréssel kell rendelkezniük a SIS-ben kezelt adatokhoz.

(3)   A tagállamok részletes információkat biztosítanak az eu-LISA számára az N.SIS -hivatalukról és a SIRENE-irodájukról. Az eu-LISA az N.SIS-hivatalok és a SIRENE-irodák jegyzékét a 41. cikk (8) bekezdésében említett jegyzékkel együtt közzéteszi.

8. cikk

A kiegészítő információk cseréje

(1)   A kiegészítő információk cseréje a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történik. A tagállamok biztosítják a kiegészítő információk folyamatos rendelkezésre állásához, valamint időben történő és eredményes cseréjéhez szükséges műszaki és emberi erőforrásokat. Abban az esetben, ha a kommunikációs infrastruktúra nem áll rendelkezésre, a tagállamok más, kellően biztonságos technikai eszközöket alkalmaznak a kiegészítő információk cseréjéhez. A kellően biztonságos technikai eszközök listáját a SIRENE-kézikönyvben kell meghatározni.

(2)   A kiegészítő információk kizárólag arra a célra használhatók fel, amelyre a 49. cikknek megfelelően továbbították azokat, kivéve, ha az eltérő célú felhasználáshoz megszerezték a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam előzetes hozzájárulását.

(3)   A SIRENE-irodáknak gyorsan és hatékonyan kell végezniük feladataikat, elsősorban azáltal, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 12 órával a kiegészítő információk iránti megkeresések beérkezését követően megválaszolják azokat.

A legmagasabb prioritással kezelendő, kiegészítő információk iránti megkeresések esetében a SIRENE-formanyomtatványokon a „SÜRGŐS” megjelölést kell feltüntetni és meg kell adni a sürgősség okát.

(4)   A Bizottság a SIRENE-irodák e rendelet szerinti feladataira és a kiegészítő információk cseréjére vonatkozó részletes szabályok meghatározása érdekében „SIRENE-kézikönyv” címmel kézikönyv formájában végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

9. cikk

Műszaki és funkcionális megfelelés

(1)   Az adatok gyors és eredményes továbbítása érdekében az egyes tagállamok az N.SIS létrehozásakor betartják az N.SIS és a központi SIS közötti összeegyeztethetőség biztosítása céljából megállapított közös szabványokat, protokollokat és műszaki eljárásokat.

(2)   Amennyiben egy tagállam nemzeti másolatot használ, a CS-SIS által nyújtott szolgáltatások, valamint a 4. cikk (6) bekezdésében említett automatikus frissítések révén biztosítja, hogy a nemzeti másolatban tárolt adatok megegyezzenek és összhangban álljanak a SIS-adatbázissal, valamint hogy az annak nemzeti másolatában végrehajtott lekérdezés azonos eredményt adjon a SIS-adatbázisban végzett lekérdezéssel.

(3)   A végfelhasználóknak meg kell kapniuk a feladataik ellátásához szükséges adatokat, különösen és szükség esetén az érintett személy azonosítását és a kért intézkedés foganatosítását lehetővé tevő valamennyi rendelkezésre álló adatot.

(4)   A tagállamok és az eu-LISA rendszeres teszteket végeznek, hogy ellenőrizzék a (2) bekezdésben említett nemzeti másolatok műszaki megfelelését. Az említett tesztek eredményeit az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel (34) létrehozott mechanizmus keretében figyelembe kell venni.

(5)   A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett közös szabványok, protokollok és műszaki eljárások meghatározása és kidolgozása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

10. cikk

Biztonság – tagállamok

(1)   Minden egyes tagállam elfogadja N.SIS-ével kapcsolatban a szükséges intézkedéseket – beleértve egy biztonsági tervet, egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

| a) | fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által; |
| --- | --- |

a)

fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

| b) | megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

| c) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése);

| d) | megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése);

| e) | megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználó ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználó ellenőrzése);

| f) | megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

| g) | biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése);

| h) | biztosítsa, hogy a SIS-hez vagy az adatkezelő berendezésekhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat kérésre haladéktalanul bocsássa az 55. cikk (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére (személyzeti profilok); |
| --- | --- |

h)

biztosítsa, hogy a SIS-hez vagy az adatkezelő berendezésekhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat kérésre haladéktalanul bocsássa az 55. cikk (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére (személyzeti profilok);

| i) | biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

i)

biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése);

| j) | biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat ki, mikor és milyen célból vitte be (a bevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

j)

biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat ki, mikor és milyen célból vitte be (a bevitel ellenőrzése);

| k) | megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

k)

megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése);

| l) | figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés); |
| --- | --- |

l)

figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés);

| m) | biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); valamint |
| --- | --- |

m)

biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); valamint

| n) | biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás). |
| --- | --- |

n)

biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás).

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoznak a kiegészítő információk kezelése és cseréje tekintetében, beleértve a SIRENE-irodák helyiségeinek védelmét is.

(3)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoznak a SIS-adatok 34. cikkben említett hatóságok általi kezelésének biztonsága tekintetében.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdésben ismertetett intézkedések több informatikai rendszerre is kiterjedő, nemzeti szintű általános biztonsági megközelítés és terv részét is képezhetik. Ilyen esetekben az e cikkben meghatározott követelményeknek és e cikk SIS-re való alkalmazandóságának egyértelműen azonosíthatónak kell lennie a tervben, és a tervnek biztosítania kell a követelmények érvényesülését.

11. cikk

Titoktartás – tagállamok

(1)   Minden egyes tagállam – nemzeti jogának megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ezt a kötelezettséget az említett személyek hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy az említett szervek tevékenységének befejeződését követően is alkalmazni kell.

(2)   Amennyiben valamely tagállam bármely SIS-szel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(3)   Az N.SIS, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.

12. cikk

Naplózási kötelezettség nemzeti szinten

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatokhoz való minden hozzáférést és a személyes adatok CS-SIS-szel való valamennyi cseréjét naplózzák az N.SIS-ben a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzése, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, az N.SIS megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és biztonságának biztosítása érdekében. Ez a követelmény nem vonatkozik a 4. cikk (6) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett automatikus eljárásokra.

(2)   A naplóknak tartalmazniuk kell különösen a figyelmeztető jelzés korábbi adatait, az adatkezelési tevékenység dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a kezelt adatokra való hivatkozást, valamint az adatkezelést végző illetékes hatóság és személy egyéni és egyedi felhasználói azonosítóit.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a lekérdezést a 33. cikk szerinti daktiloszkópiai adatokkal vagy arcképmással végezték, a naplóknak a tényleges adatok helyett a lekérdezéshez használt adatok típusát kell tartalmazniuk.

(4)   A naplók kizárólag az (1) bekezdésben említett célra használhatók fel, és létrehozásukat követően három évvel törölni kell őket. A figyelmeztető jelzések korábbi adatait tartalmazó naplókat a figyelmeztető jelzések törlését követő három év elteltével kell törölni.

(5)   A naplók a (4) bekezdésben említett időtartamoknál hosszabb ideig is megőrizhetők, ha már megkezdett ellenőrzési eljárásokhoz van szükség rájuk.

(6)   A lekérdezések jogszerűségének és az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzéséért, az önellenőrzésért, az N.SIS megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és biztonságának biztosításáért felelős illetékes nemzeti hatóságok számára – hatáskörük korlátain belül, illetve kérésükre – feladataik ellátása céljából hozzáférést kell biztosítani a naplókhoz.

13. cikk

Önellenőrzés

A tagállamok biztosítják, hogy a SIS-adatokhoz való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megtegye az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és szükség esetén együttműködjön a felügyeleti hatósággal.

14. cikk

A személyzet képzése

(1)   A SIS-hez hozzáférési jogosultsággal rendelkező hatóságok személyzetének megfelelő képzést kell kapniuk az adatbiztonságról, az alapvető jogokról, ezen belül az adatvédelmi szabályokról, valamint a SIRENE-kézikönyvben meghatározott adatkezelési eljárásokról mielőtt engedélyezik a SIS-ben tárolt adatok kezelését, illetve a SIS-adatokhoz való hozzáférés megadása után rendszeres időközönként. A személyzetet tájékoztatni kell a vonatkozó – többek között az 59. cikkben meghatározott – bűncselekményekről és szankciókról.

(2)   A tagállamok rendelkeznek nemzeti SIS képzési programmal, amelynek magában kell foglalnia a végfelhasználók, valamint a SIRENE-irodák személyzete számára biztosított képzést is.

Az említett képzési program képezheti más érintett területeken nyújtott képzésekre is kiterjedő, nemzeti szintű általános képzési program részét.

(3)   A SIRENE-irodák közötti együttműködés javítása érdekében legalább évente egyszer uniós szinten közös képzéseket kell szervezni.

III. FEJEZET

AZ eu-LISA FELADATAI

15. cikk

Üzemeltetési igazgatás

(1)   Az eu-LISA felel a SIS központi rendszer üzemeltetési igazgatásáért. Az eu-LISA – költség-haszon elemzés alapján – a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a SIS központi rendszer tekintetében mindenkor a legjobb rendelkezésre álló technológiát alkalmazzák.

(2)   Az eu-LISA felel a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos következő feladatokért is:

| a) | felügyelet; |
| --- | --- |

a)

felügyelet;

| b) | biztonság; |
| --- | --- |

b)

biztonság;

| c) | a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok koordinációja. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok koordinációja.

| d) | a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok; |
| --- | --- |

d)

a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok;

| e) | beszerzés és megújítás; és |
| --- | --- |

e)

beszerzés és megújítás; és

| f) | szerződéses ügyek. |
| --- | --- |

f)

szerződéses ügyek.

(3)   Az eu-LISA felel a SIRENE-irodákkal és a SIRENE-irodák közötti kommunikációval kapcsolatos következő feladatokért is:

| a) | a tesztelési tevékenységek koordinálása, irányítása és támogatása; |
| --- | --- |

a)

a tesztelési tevékenységek koordinálása, irányítása és támogatása;

| b) | a kiegészítő információk SIRENE-irodák és a kommunikációs infrastruktúra közötti cseréjére vonatkozó műszaki leírások gondozása és frissítése; valamint |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő információk SIRENE-irodák és a kommunikációs infrastruktúra közötti cseréjére vonatkozó műszaki leírások gondozása és frissítése; valamint

| c) | a SIS-t és a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjét egyaránt érintő műszaki változtatások hatásának kezelése. |
| --- | --- |

c)

a SIS-t és a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjét egyaránt érintő műszaki változtatások hatásának kezelése.

(4)   Az eu-LISA a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn. Az eu-LISA ezzel kapcsolatosan rendszeres jelentéseket tesz a tagállamoknak.

Az eu-LISA a felmerült problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést tesz a Bizottságnak.

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a felmerült adatminőségi problémákról.

(5)   Az eu-LISA ellátja továbbá a SIS technikai használatára, valamint a SIS-adatok minőségének javítását szolgáló intézkedésekre vonatkozó képzés nyújtásával kapcsolatos feladatokat.

(6)   A SIS központi rendszer üzemeltetési igazgatása magában foglalja a SIS központi rendszernek napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő, e rendeletnek megfelelő működtetéséhez szükséges valamennyi feladatot, különösen azokat a karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket, amelyek a rendszer zökkenőmentes működéséhez szükségesek. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a SIS központi rendszer és az N.SIS tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a SIS központi rendszer és az N.SIS a 9. cikkben meghatározott műszaki és funkcionális követelményeknek megfelelően működjön.

(7)   A Bizottság a kommunikációs infrastruktúra műszaki követelményeinek meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktust fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

16. cikk

Biztonság – eu-LISA

(1)   Az eu-LISA elfogadja a szükséges intézkedéseket – beleértve a SIS központi rendszerre és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági tervet, üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

| a) | fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által; |
| --- | --- |

a)

fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

| b) | megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

| c) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése);

| d) | megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése);

| e) | megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználó ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználó ellenőrzése);

| f) | megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

| g) | biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése);

| h) | kidolgozza az adatokhoz vagy az adatkezelő berendezésekhez való hozzáférésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsássa (személyzeti profilok); |
| --- | --- |

h)

kidolgozza az adatokhoz vagy az adatkezelő berendezésekhez való hozzáférésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsássa (személyzeti profilok);

| i) | biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

i)

biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése);

| j) | biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (a bevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

j)

biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (a bevitel ellenőrzése);

| k) | megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

k)

megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése);

| l) | figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés). |
| --- | --- |

l)

figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés).

| m) | biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); |
| --- | --- |

m)

biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás);

| n) | biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás); és |
| --- | --- |

n)

biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás); és

| o) | biztosítsa műszaki telephelyeinek biztonságát. |
| --- | --- |

o)

biztosítsa műszaki telephelyeinek biztonságát.

(2)   Az eu-LISA a kommunikációs infrastruktúrán keresztül történő, a kiegészítő információk kezelésének és cseréjének biztonsága tekintetében az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoz.

17. cikk

Titoktartás – eu-LISA

(1)   A személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, az eu-LISA az e rendelet 11. cikkében előírt normákhoz hasonlóan megfelelő szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, aki SIS-adatokkal köteles dolgozni. Az említett kötelezettséget az említett személyek hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy tevékenységének befejeződését követően is alkalmazni kell.

(2)   Az eu-LISA a kiegészítő információk kommunikációs infrastruktúrán keresztül történő cseréjének bizalmas jellege tekintetében az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoz.

(3)   Amennyiben az eu-LISA bármely SIS-szel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(4)   A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.

18. cikk

Naplózási kötelezettség központi szinten

(1)   Az eu-LISA biztosítja, hogy a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokból a CS-SIS-ben tárolt személyes adatokhoz való minden hozzáférést és az ilyen adatok valamennyi cseréjét naplózzák.

(2)   A naplóknak tartalmazniuk kell különösen a figyelmeztető jelzés korábbi adatait, az adatkezelési tevékenység dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a kezelt adatokra való hivatkozást, valamint az adatkezelést végző illetékes hatóság egyéni és egyedi felhasználói azonosítóit.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a lekérdezést a 33. cikk szerinti daktiloszkópiai adatokkal vagy arcképmással végezték, a naplóknak a tényleges adatok helyett a lekérdezéshez használt adatok típusát kell tartalmazniuk.

(4)   A naplók kizárólag az (1) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és létrehozásukat követően három évvel törölni kell őket. A figyelmeztető jelzések korábbi adatait tartalmazó naplókat a figyelmeztető jelzések törlését követő három év elteltével kell törölni.

(5)   A naplók a (4) bekezdésben említett időtartamoknál hosszabb ideig is megőrizhetők, ha már megkezdett ellenőrzési eljárásokhoz van szükség rájuk.

(6)   Önellenőrzés, valamint a CS-SIS megfelelő működésének, az adatok integritásának és biztonságának biztosítása céljából az eu-LISA számára – hatáskörének korlátain belül – hozzáférést kell biztosítani az említett naplókhoz.

Az európai adatvédelmi biztos számára – hatáskörének korlátain belül, illetve kérésére – feladatai ellátása céljából hozzáférést kell biztosítani az említett naplókhoz.

IV. FEJEZET

A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSA

19. cikk

Tájékoztató kampányok a SIS-ről

E rendelet alkalmazásának megkezdésekor a Bizottság – a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve – kampányt folytat, hogy tájékoztassa a nyilvánosságot a SIS céljairól, a SIS-ben tárolt adatokról, a SIS-hez hozzáféréssel rendelkező hatóságokról és az érintettek jogairól. A Bizottság rendszeresen megismétli az ilyen kampányokat a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve. A Bizottság honlapot tart fenn, amely biztosítja a nyilvánosság számára a SIS-re vonatkozó összes releváns információ elérhetőségét. A tagállamok a felügyeleti hatóságaikkal együttműködve kidolgozzák és végrehajtják az állampolgáraik és lakosaik SIS-ről való általános tájékoztatásához szükséges politikákat.

V. FEJEZET

HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK TEKINTETÉBEN BEUTAZÁSI ÉS TARTÓZKODÁSI TILALMAT ELRENDELŐ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK

20. cikk

Adatkategóriák

(1)   A 8. cikk (1) bekezdésének és e rendelet kiegészítő adatok tárolására vonatkozó rendelkezéseinek a sérelme nélkül, a SIS kizárólag az egyes tagállamok által szolgáltatott, a 24. és a 25. cikkben meghatározott célokból szükséges adatkategóriákat tartalmazhatja.

(2)   A SIS-be bevitt minden olyan figyelmeztető jelzés, amely személyekre vonatkozó információt foglal magában, kizárólag a következő adatokat tartalmazhatja:

| a) | vezetéknevek; |
| --- | --- |

a)

vezetéknevek;

| b) | utónevek; |
| --- | --- |

b)

utónevek;

| c) | születési nevek; |
| --- | --- |

c)

születési nevek;

| d) | korábban használt nevek és álnevek; |
| --- | --- |

d)

korábban használt nevek és álnevek;

| e) | bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel; |
| --- | --- |

e)

bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel;

| f) | születési hely; |
| --- | --- |

f)

születési hely;

| g) | születési idő; |
| --- | --- |

g)

születési idő;

| h) | nem; |
| --- | --- |

h)

nem;

| i) | állampolgárságok; |
| --- | --- |

i)

állampolgárságok;

| j) | az, hogy az érintett személy:






  i. | visel-e fegyvert; |
| --- | --- | --- |

j)

az, hogy az érintett személy:

i.

visel-e fegyvert;

| ii. | erőszakos-e; |
| --- | --- |

ii.

erőszakos-e;

| iii. | elmenekült vagy megszökött-e; |
| --- | --- |

iii.

elmenekült vagy megszökött-e;

| iv. | fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye; |
| --- | --- |

iv.

fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye;

| v. | közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy |
| --- | --- |

v.

közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy

| vi. | részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben; |
| --- | --- |

vi.

részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben;

| k) | a figyelmeztető jelzés oka; |
| --- | --- |

k)

a figyelmeztető jelzés oka;

| l) | a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság; |
| --- | --- |

l)

a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság;

| m) | a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás; |
| --- | --- |

m)

a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás;

| n) | találat esetén foganatosítandó intézkedés; |
| --- | --- |

n)

találat esetén foganatosítandó intézkedés;

| o) | a 48. cikk értelmében az egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolatok; |
| --- | --- |

o)

a 48. cikk értelmében az egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolatok;

| p) | az, hogy az érintett személy uniós polgár családtagja vagy a 26. cikkben említett szabad mozgás jogával rendelkező egyéb személy-e; |
| --- | --- |

p)

az, hogy az érintett személy uniós polgár családtagja vagy a 26. cikkben említett szabad mozgás jogával rendelkező egyéb személy-e;

| q) | az, hogy a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozat a következőkön alapul-e:






  i. | a 24. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett korábbi elítélés; |
| --- | --- | --- |

q)

az, hogy a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozat a következőkön alapul-e:

i.

a 24. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett korábbi elítélés;

| ii. | a 24. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett súlyos biztonsági kockázat; |
| --- | --- |

ii.

a 24. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett súlyos biztonsági kockázat;

| iii. | a beutazásra és tartózkodásra vonatkozó uniós, illetve nemzeti jogszabályoknak a 24. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kijátszása; |
| --- | --- |

iii.

a beutazásra és tartózkodásra vonatkozó uniós, illetve nemzeti jogszabályoknak a 24. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kijátszása;

| iv. | a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett beutazási tilalom; vagy |
| --- | --- |

iv.

a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett beutazási tilalom; vagy

| v. | a 25. cikkben említett korlátozó intézkedés; |
| --- | --- |

v.

a 25. cikkben említett korlátozó intézkedés;

| r) | a bűncselekmény típusa; |
| --- | --- |

r)

a bűncselekmény típusa;

| s) | az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa; |
| --- | --- |

s)

az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa;

| t) | az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország; |
| --- | --- |

t)

az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország;

| u) | az érintett személy személyazonosító okmányainak száma(i); |
| --- | --- |

u)

az érintett személy személyazonosító okmányainak száma(i);

| v) | az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma; |
| --- | --- |

v)

az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma;

| w) | fényképek és arcképmások; |
| --- | --- |

w)

fényképek és arcképmások;

| x) | daktiloszkópiai adatok; |
| --- | --- |

x)

daktiloszkópiai adatok;

| y) | a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata. |
| --- | --- |

y)

a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) bekezdésében említett adatok rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat, valamint az e cikk (4) bekezdésében említett közös szabványokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A technikai szabályoknak hasonlóaknak kell lenniük a CS-SIS-nek, a nemzeti vagy közös másolatoknak és a 41. cikk (2) bekezdése alapján készített technikai másolatoknak a lekérdezésére vonatkozó szabályokhoz. A technikai szabályoknak közös szabványokon kell alapulniuk.

21. cikk

Arányosság

(1)   A figyelmeztető jelzések bevitele és érvényességi idejük meghosszabbítása előtt a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az adott eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét.

(2)   Ha a 24. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozat terrorista bűncselekményhez kapcsolódik, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.

22. cikk

A figyelmeztető jelzések beviteléhez kapcsolódó követelmény

(1)   A figyelmeztető jelzés SIS-be történő beviteléhez szükséges adatállománynak tartalmaznia kell legalább a 20. cikk (2) bekezdésének a), g), k), m), n) és q) pontjában említett adatokat. Az említett bekezdésben említett többi adatot, amennyiben rendelkezésre állnak, szintén be kell vinni a SIS-be.

(2)   Az e rendelet 20. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett adatokat csak abban az esetben kell bevinni, ha ez feltétlenül szükséges az érintett harmadik országbeli állampolgár azonosításához. Az említett adatok bevitele esetén a tagállamok gondoskodnak az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkének való megfelelésről.

23. cikk

A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége

(1)   A figyelmeztető jelzés bevitele előtt a tagállam ellenőrzi, hogy a SIS az érintett személyre vonatkozóan tartalmaz-e már figyelmeztető jelzést. E célból daktiloszkópiai adatokkal is ellenőrzést kell végezni, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állnak.

(2)   A SIS-ben személyenként csak egy figyelmeztető jelzés rögzíthető tagállamonként. Szükség esetén ugyanazon személyre vonatkozóan más tagállamok is bevihetnek új figyelmeztető jelzéseket a (3) bekezdéssel összhangban.

(3)   Ha valamely személyre vonatkozóan már szerepel figyelmeztető jelzés a SIS-ben, az új figyelmeztető jelzést bevinni kívánó tagállam ellenőrzi, hogy nincs-e összeegyeztethetetlenség a figyelmeztető jelzések között. Amennyiben nincs összeegyeztethetetlenség, a tagállam beviheti az új figyelmeztető jelzést. Amennyiben a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlenek, az érintett tagállamok SIRENE-irodáinak kiegészítő információk cseréje révén konzultálniuk kell egymással annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak. A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályokat a SIRENE-kézikönyvben kell meghatározni. Amennyiben alapvető nemzeti érdekekről van szó, a tagállamok közötti konzultációt követően el lehet térni az összeegyeztethetőségre vonatkozó szabályoktól.

(4)   Ha ugyanazon személyre vonatkozóan többszörös figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos találatok érkeznek, a végrehajtó tagállam figyelembe veszi a SIRENE-kézikönyvben meghatározott, a figyelmeztető jelzések fontossági sorrendjére vonatkozó szabályokat.

Ha valamely személyre vonatkozóan különböző tagállamok által bevitt többszörös figyelmeztető jelzés van érvényben, az (EU) 2018/1862 rendelet 26. cikkével összhangban letartóztatás céljából bevitt figyelmeztető jelzéseket az említett rendelet 25. cikkének figyelembevételével elsőbbséggel kell végrehajtani.

24. cikk

A beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések bevitelének feltételei

(1)   A tagállamok a következő feltételek valamelyikének a teljesülése esetén visznek be beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést:

| a) | a tagállam – az érintett harmadik országbeli állampolgár személyes körülményeinek, valamint a vele szemben elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom következményeinek elemzését is tartalmazó egyedi elbírálás alapján – megállapította, hogy az említett harmadik országbeli állampolgár jelenléte a területén veszélyt jelent a tagállam közrendjére, közbiztonságára vagy nemzetbiztonságára nézve, és ennélfogva a tagállam a nemzeti jogával összhangban álló bírósági vagy közigazgatási határozatot fogadott el a beutazás és tartózkodás megtagadásáról, valamint kiadta a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő nemzeti figyelmeztető jelzést, vagy |
| --- | --- |

a)

a tagállam – az érintett harmadik országbeli állampolgár személyes körülményeinek, valamint a vele szemben elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom következményeinek elemzését is tartalmazó egyedi elbírálás alapján – megállapította, hogy az említett harmadik országbeli állampolgár jelenléte a területén veszélyt jelent a tagállam közrendjére, közbiztonságára vagy nemzetbiztonságára nézve, és ennélfogva a tagállam a nemzeti jogával összhangban álló bírósági vagy közigazgatási határozatot fogadott el a beutazás és tartózkodás megtagadásáról, valamint kiadta a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő nemzeti figyelmeztető jelzést, vagy

| b) | a tagállam a 2008/115/EK irányelv szerinti eljárásokkal összhangban beutazási tilalmat adott ki valamely harmadik országbeli állampolgár vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

a tagállam a 2008/115/EK irányelv szerinti eljárásokkal összhangban beutazási tilalmat adott ki valamely harmadik országbeli állampolgár vonatkozásában.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában szereplő helyzetek a következő esetekben állnak fenn:

| a) | ha valamely harmadik országbeli állampolgárt valamely tagállamban legalább egy évi szabadságvesztés-büntetéssel büntetendő bűncselekmény miatt ítéltek el; |
| --- | --- |

a)

ha valamely harmadik országbeli állampolgárt valamely tagállamban legalább egy évi szabadságvesztés-büntetéssel büntetendő bűncselekmény miatt ítéltek el;

| b) | ha megalapozottan feltételezhető, hogy valamely harmadik országbeli állampolgár súlyos bűncselekményt, például terrorista bűncselekményt követett el, vagy egyértelmű jel mutat arra, hogy ilyen bűncselekményt szándékozik elkövetni valamely tagállam területén; |
| --- | --- |

b)

ha megalapozottan feltételezhető, hogy valamely harmadik országbeli állampolgár súlyos bűncselekményt, például terrorista bűncselekményt követett el, vagy egyértelmű jel mutat arra, hogy ilyen bűncselekményt szándékozik elkövetni valamely tagállam területén;

| c) | ha valamely harmadik országbeli állampolgár kijátszotta vagy megkísérelte kijátszani a tagállamok területére való beutazásra és az ott tartózkodásra vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályokat. |
| --- | --- |

c)

ha valamely harmadik országbeli állampolgár kijátszotta vagy megkísérelte kijátszani a tagállamok területére való beutazásra és az ott tartózkodásra vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályokat.

(3)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam gondoskodik arról, hogy mihelyt az érintett harmadik országbeli állampolgár elhagyta a tagállamok területét, illetve a lehető leghamarabb azt követően, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam egyértelmű jelzést kapott arról, hogy a harmadik országbeli állampolgár elhagyta a tagállamok területét, a figyelmeztető jelzés hatályba lépjen a SIS-ben annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni az említett harmadik országbeli állampolgár ismételt beutazását.

(4)   Azok a személyek, akik tekintetében az (1) bekezdésben említettek szerinti, a beutazás és tartózkodás megtagadásáról szóló határozat került meghozatalra, jogorvoslati joggal rendelkeznek. Az ilyen jogorvoslati eljárást az uniós és a nemzeti jognak megfelelően kell lefolytatni és az említett jogorvoslati eljárásnak bíróság előtti hatékony jogorvoslati lehetőséget kell biztosítania.

25. cikk

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitelének feltételei

(1)   Amennyiben teljesülnek az adatminőségre vonatkozó követelmények, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések vihetők be a SIS-be azon harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, akikkel szemben a Tanács által elfogadott jogi aktusoknak megfelelően olyan korlátozó intézkedést hoztak, amelynek célja a tagállamok területére történő beutazás vagy az azokon történő átutazás megakadályozása, beleértve az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa által elrendelt beutazási tilalmat végrehajtó intézkedéseket is.

(2)   A figyelmeztető jelzéseket az intézkedés elfogadásának napján az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét ellátó tagállam illetékes hatóságának kell bevinnie, frissítenie és törölnie. Amennyiben e tagállam nem rendelkezik hozzáféréssel a SIS-hez, illetve az e rendelettel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez, a felsoroltakért a soron következő elnökséget ellátó és a SIS-hez, illetve az e rendelettel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez való hozzáféréssel rendelkező tagállam felel.

A tagállamok bevezetik az ilyen figyelmeztető jelzések beviteléhez, frissítéséhez és törléséhez szükséges eljárásokat.

26. cikk

Az Unión belüli szabad mozgás jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitelének feltételei

(1)   A 2004/38/EK irányelvvel összhangban vagy az egyrészről az Unió, illetve az Unió és tagállamai, másrészről valamely harmadik ország között létrejött megállapodás értelmében az Unión belüli szabad mozgás jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek meg kell felelniük az említett irányelv vagy megállapodás végrehajtásával összefüggésben elfogadott szabályoknak.

(2)   Ha az Unión belüli szabad mozgás jogával rendelkező valamely harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó, a 24. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésre találatot jelez a rendszer, a végrehajtó tagállam – kiegészítő információk cseréje révén – haladéktalanul konzultál a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal annak érdekében, hogy haladéktalanul döntsenek a foganatosítandó intézkedésről.

27. cikk

Előzetes konzultáció a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása előtt

Ha egy tagállam tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadását vagy meghosszabbítását mérlegeli olyan harmadik országbeli állampolgár részére, aki egy másik tagállam által bevitt, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés hatálya alatt áll, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása előtt konzultál a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal; |
| --- | --- |

a)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása előtt konzultál a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal;

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam 10 naptári napon belül válaszol a konzultációs megkeresésre; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam 10 naptári napon belül válaszol a konzultációs megkeresésre;

| c) | ha a b) pontban említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak nincs kifogása a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása ellen; |
| --- | --- |

c)

ha a b) pontban említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak nincs kifogása a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása ellen;

| d) | vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; |
| --- | --- |

d)

vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő;

| e) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam határozatáról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot; és |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam határozatáról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot; és

| f) | ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy szándékában áll a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása, illetve erről határozatot hozott, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam törli a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

f)

ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy szándékában áll a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum megadása vagy meghosszabbítása, illetve erről határozatot hozott, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam törli a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést.

A tartózkodási engedélynek vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumnak a harmadik országbeli állampolgár részére való megadására vonatkozó végleges döntést a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam hozza meg.

28. cikk

Előzetes konzultáció a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések bevitele előtt

Ha valamely tagállam a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot hozott, és beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés bevitelét mérlegeli olyan harmadik országbeli állampolgár vonatkozásában, aki egy másik tagállam által megadott érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezik, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot hozó tagállam tájékoztatja határozatáról a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot; |
| --- | --- |

a)

a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot hozó tagállam tájékoztatja határozatáról a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot;

| b) | az e cikk a) pontja szerinti információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozat alapjául szolgáló indokokról; |
| --- | --- |

b)

az e cikk a) pontja szerinti információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozat alapjául szolgáló indokokról;

| c) | a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot hozó tagállam által szolgáltatott információk alapján a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása; |
| --- | --- |

c)

a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot hozó tagállam által szolgáltatott információk alapján a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása;

| d) | vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot meghozó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; |
| --- | --- |

d)

vonatkozó határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot meghozó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő;

| e) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot meghozó tagállamot a határozatáról, illetve ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam a konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot meghozó tagállamot a határozatáról, illetve ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását;

| f) | ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot meghozó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a határozatot meghozó tagállam nem visz be a SIS-be a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

f)

ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a 24. cikk (1) bekezdésében említett határozatot meghozó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a határozatot meghozó tagállam nem visz be a SIS-be a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést.

29. cikk

Utólagos konzultáció a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések bevitelét követően

Amennyiben kiderül, hogy valamely tagállam beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést vitt be olyan harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan, aki egy másik tagállam által megadott érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezik, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést kiadó tagállam értesíti a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzésről; |
| --- | --- |

a)

a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést kiadó tagállam értesíti a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállamot a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzésről;

| b) | az a) pont szerint megtörtént információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló indokokról; |
| --- | --- |

b)

az a) pont szerint megtörtént információcserének elegendő adatot kell tartalmaznia a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló indokokról;

| c) | a szolgáltatott információk alapján a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatott információk alapján a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam megvizsgálja, hogy indokolt-e a tartózkodási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum visszavonása;

| d) | határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő; |
| --- | --- |

d)

határozatának meghozatala során a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam határozatának alapjául szolgáló indokokat, és a nemzeti joggal összhangban mérlegel a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető minden olyan veszélyt, amelyet az érintett harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén való jelenléte idézhet elő;

| e) | a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam az konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a határozatáról, illetve ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam az konzultációra vonatkozó kérelem kézhezvételét követő 14 naptári napon belül értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a határozatáról, illetve ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam e határidőn belül nem tudta meghozni határozatát, az indokok megadásával kéri a válaszadási határidőnek a kivételes, legfeljebb további 12 naptári nappal történő meghosszabbítását;

| f) | ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam haladéktalanul törli a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

f)

ha a tartózkodási engedélyt vagy vízumot megadó tagállam arról értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy fenntartja a tartózkodási engedélyt vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam haladéktalanul törli a beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést.

30. cikk

Konzultáció érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találat esetén

Ha valamely tagállam egy másik tagállam által megadott érvényes tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgár tekintetében valamely tagállam által bevitt, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatot kap, az érintett tagállamok kiegészítő információk cseréje révén konzultálnak egymással a következő szabályok szerint:

| a) | a végrehajtó tagállam tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a helyzetről, |
| --- | --- |

a)

a végrehajtó tagállam tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a helyzetről,

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megindítja a 29. cikkben foglalt eljárást; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megindítja a 29. cikkben foglalt eljárást;

| c) | a konzultációt követően a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam értesíti a végrehajtó tagállamot azeredményről. |
| --- | --- |

c)

a konzultációt követően a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam értesíti a végrehajtó tagállamot azeredményről.

A harmadik országbeli állampolgár beléptetésre vonatkozó határozatot az (EU) 2016/399 rendelettel összhangban a végrehajtó tagállam hozza meg.

31. cikk

Az információcserére vonatkozó statisztikák

A tagállamok évente statisztikákat szolgáltatnak az eu-LISA-nak a 27–30. cikkel összhangban végzett információcserékről és azokról az esetekről, amikor az említett cikkekben előírt határidőket nem tartották be.

VI. FEJEZET

BIOMETRIKUS ADATOKKAL TÖRTÉNŐ LEKÉRDEZÉS

32. cikk

A fényképek, arcképmások és daktiloszkópiai adatok bevitelére vonatkozó különös szabályok

(1)   A SIS-be kizárólag a 20. cikk (2) bekezdésének w) és x) pontjában említett azon fényképek és arcképmások, illetve daktiloszkópiai adatok vihetők be, amelyek megfelelnek az adatminőségre vonatkozó minimumelőírásoknak. Az említett adatok bevitele előtt az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és a műszaki előírások betartatása érdekében minőségellenőrzést kell végezni.

(2)   A SIS-be bevitt daktiloszkópiai adatok egy–tíz sík ujjnyomatból és egy–tíz átforgatott ujjnyomatból állhatnak. Állhatnak továbbá legfeljebb két tenyérnyomatból is.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett biometrikus adatok tárolására vonatkozóan adatminőségre vonatkozó minimumelőírásokat és műszaki előírásokat kell meghatározni az e cikk (4) bekezdésével összhangban. Az említett adatminőségre vonatkozó minimumelőírásokban és műszaki előírásokban meg kell határozni azon adatok minőségi szintjét, amelyek valamely személy személyazonosságának a 33. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrzéséhez, illetve a személy 33. cikk (2), (3) és (4) bekezdése szerinti azonosításához kerülnek felhasználásra.

(4)   A Bizottság az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és műszaki előírások meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

33. cikk

A fényképekkel, arcképmásokkal és daktiloszkópiai adatokkal végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

(1)   Ha a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek, arcképmások és daktiloszkópiai adatok, az ilyen fényképeket, arcképmásokat és daktiloszkópiai adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS-ben végzett alfanumerikus keresés alapján azonosították be.

(2)   Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők a daktiloszkópiai adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokat, amennyiben az adott személy személyazonossága más eszközökkel nem állapítható meg. Ehhez a SIS központi rendszernek automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerrel (AFIS) kell rendelkeznie.

(3)   A 24. és a 25. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS-ben szereplő daktiloszkópiai adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok és tenyérnyomatok teljes vagy nem teljes sorozataival is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett nyomatok a bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a vonatkozó tagállami nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban való lekérdezésre is sor kerül.

(4)   Amint ez műszakilag lehetségessé válik, és biztosítható a személyazonosítás nagyfokú megbízhatósága, az állandó határátkelőhelyeken fényképek és arcképmások is felhasználhatók egy adott személy azonosítása céljából.

Mielőtt e funkciót a SIS-be bevezetnék, a Bizottság jelentést terjeszt elő a szükséges technológia rendelkezésre állásáról, alkalmazhatóságáról és megbízhatóságáról. A Bizottság a jelentésre vonatkozóan az Európai Parlamenttel konzultációt folytat.

A funkció állandó határátkelőhelyeken való alkalmazásának megkezdését követően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 61. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából azon körülmények meghatározása tekintetében, amelyek fennállása esetén a fényképek és az arcképmások felhasználhatók személyazonosítás céljából.

VII. FEJEZET

A FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSHEZ ÉS AZ AZOK FELÜLVIZSGÁLATÁHOZ ÉS TÖRLÉSÉHEZ VALÓ JOG

34. cikk

A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre jogosult illetékes nemzeti hatóságok

(1)   A harmadik országbeli állampolgárok azonosításáért felelős illetékes nemzeti hatóságok a következő célokból jogosultak hozzáférni a SIS-be bevitt adatokhoz, valamint közvetlenül vagy a SIS adatbázis másolata útján lekérdezni ezen adatokat:

| a) | határellenőrzés, az (EU) 2016/399 rendeletnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

határellenőrzés, az (EU) 2016/399 rendeletnek megfelelően;

| b) | az érintett tagállam területén végzett rendőrségi és vámellenőrzések, és azoknak a kijelölt hatóságok általi összehangolása; |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam területén végzett rendőrségi és vámellenőrzések, és azoknak a kijelölt hatóságok általi összehangolása;

| c) | terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, illetve a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása az érintett tagállam területén, feltéve, hogy az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó; |
| --- | --- |

c)

terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, illetve a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása az érintett tagállam területén, feltéve, hogy az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó;

| d) | a feltételek vizsgálata és a döntések meghozatala egyrészt a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beléptetésével és ott-tartózkodásával – többek között a tartózkodási engedélyekkel és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal –, másrészt a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével, továbbá a tagállamok területére jogellenesen belépő vagy ott jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok ellenőrzésének elvégzésével kapcsolatban is; |
| --- | --- |

d)

a feltételek vizsgálata és a döntések meghozatala egyrészt a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beléptetésével és ott-tartózkodásával – többek között a tartózkodási engedélyekkel és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal –, másrészt a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével, továbbá a tagállamok területére jogellenesen belépő vagy ott jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok ellenőrzésének elvégzésével kapcsolatban is;

| e) | a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok biztonsági ellenőrzései, amennyiben az ellenőrzéseket lefolytató hatóságok nem a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságok”, és adott esetben a 377/2004/EK tanácsi rendelettel (36) összhangban tanácsadást biztosítanak; |
| --- | --- |

e)

a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok biztonsági ellenőrzései, amennyiben az ellenőrzéseket lefolytató hatóságok nem a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságok”, és adott esetben a 377/2004/EK tanácsi rendelettel (36) összhangban tanácsadást biztosítanak;

| f) | a vízumkérelmek megvizsgálása és az azokkal kapcsolatos döntések meghozatala, beleértve a vízumok megsemmisítésére, visszavonására vagy meghosszabbítására vonatkozó, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) szerinti döntéseket is; |
| --- | --- |

f)

a vízumkérelmek megvizsgálása és az azokkal kapcsolatos döntések meghozatala, beleértve a vízumok megsemmisítésére, visszavonására vagy meghosszabbítására vonatkozó, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) szerinti döntéseket is;

(2)   A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésnek és ezen adatok közvetlen lekérdezésének joga a honosításért a nemzeti joggal összhangban felelős illetékes nemzeti hatóságokat is megilletheti a honosítási kérelmek vizsgálata céljából.

(3)   A 24. és a 25. cikk alkalmazásában, a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés és az ilyen adatok közvetlen lekérdezésének joga ugyanakkor feladataik gyakorlása során a nemzeti jogban meghatározott, többek között büntetőeljárásban a közvád emelésére és egy személlyel szembeni vádemelés előtti igazságügyi vizsgálatra illetékes nemzeti igazságügyi hatóságokat, valamint koordinációs hatóságaikat is megilletheti.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett hatóságok szintén élhetnek az (EU) 2018/1862 rendelet 38. cikke (2) bekezdése k) és l) pontjának megfelelően bevitt, személyekkel kapcsolatos dokumentumokra vonatkozó adatokhoz való hozzáférés jogával, és az ilyen adatok lekérdezésének jogával.

(5)   Az e cikkben említett illetékes hatóságokat fel kell venni a 41. cikk (8) bekezdésében említett jegyzékbe.

35. cikk

Az Europol hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/794 rendelettel létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat is cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban.

(2)   Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő információcsere útján értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Addig, amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(3)   Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való, összefüggések vagy más releváns kapcsolatok feltárását célzó összevetés céljára kezelheti, valamint az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett stratégiai, tematikus és operatív elemzések céljára. A kiegészítő információk e cikk alkalmazásában történő kezelését az Europol minden esetben az említett rendelettel összhangban végzi.

(4)   A SIS-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információknak az Europol általi felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(5)   Az Europol:

| a) | a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS részeit; |
| --- | --- |

a)

a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS részeit;

| b) | az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, aminek indokolását is mellékelnie kell; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, aminek indokolását is mellékelnie kell;

| c) | korlátozza a SIS-ben szereplő adatokhoz – többek között a kiegészítő információkhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek feladataik ellátásához az ilyen adatokhoz való hozzáférésre szükségük van; |
| --- | --- |

c)

korlátozza a SIS-ben szereplő adatokhoz – többek között a kiegészítő információkhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek feladataik ellátásához az ilyen adatokhoz való hozzáférésre szükségük van;

| d) | intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében;

| e) | biztosítja, hogy személyzetének a SIS- adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; és |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy személyzetének a SIS- adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; és

| f) | az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez. |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez.

(6)   Az Europol csak technikai célokból másolhat SIS-ben szereplő adatokat, amennyiben a másolásra azért van szükség, hogy az Europol megfelelően felhatalmazott személyzete közvetlen lekérdezést végezhessen. E rendelet az ilyen másolatokra is alkalmazandó. A technikai másolatot csak a SIS-adatok tárolására lehet használni ezen adatok lekérdezése során. Az adatokat a lekérdezést követően törölni kell. Az ilyen felhasználás nem minősül a SIS-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának. Az Europol nem másolhatja át más Europol-rendszerekbe valamely figyelmeztető jelzés adatait, illetve a tagállamok által továbbított vagy a CS-SIS-ből származó kiegészítő adatokat.

(7)   Az Europol a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót vezet a SIS-hez való valamennyi hozzáférésről és a SIS-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából. Az ilyen naplók és dokumentáció nem tekinthetők a SIS egy része jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8)   A tagállamok a kiegészítő információk cseréjének keretében értesítik az Europolt a terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos minden találatról. A tagállamok kivételes körülmények között tartózkodhatnak attól, hogy értesítsék az Europolt, amennyiben az értesítés veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozásokat, valamely személy biztonságát vagy ellentétes lenne a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam alapvető biztonsági érdekeivel.

(9)   A (8) bekezdés attól a naptól kezdődően alkalmazandó, amikor az Europol az (1) bekezdéssel összhangban kiegészítő információkat kaphat.

36. cikk

Az európai határ- és partvédelmi csapatoknak, a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetből álló csapatoknak és a migrációkezelést támogató csapatok tagjainak hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének (8) bekezdésével összhangban az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai a megbízatásuk keretei között – feltéve, hogy e rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint jogosultak ellenőrzéseket végezni, és részesültek az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében előírt képzésben – jogosultak hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat annyiban, amennyiben az a feladataik elvégzéséhez szükséges, és amennyiben azt egy konkrét művelet műveleti terve megkívánja. A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés nem terjeszthető ki más csapattagokra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett csapatok tagjainak egy technikai interfészen keresztül kell gyakorolniuk a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti jogukat. A SIS központi rendszerrel való közvetlen összeköttetést lehetővé tevő technikai interfészt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozza létre és tartja karban.

(3)   Ha az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok valamely tagja általi lekérdezés során az derül ki, hogy a SIS-ben figyelmeztető jelzés van, erről tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének megfelelően a csapatok tagjai csak a működési helyük szerinti fogadó tagállam határőreinek, illetve a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetének utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében járhatnak el a SIS-beli figyelmeztető jelzésekre reagálva. A fogadó tagállam felhatalmazhatja a csapatok tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

(4)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie a SIS-hez való valamennyi hozzáférésről és a SIS-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából.

(5)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek intézkedéseket kell elfogadnia és alkalmaznia a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok is alkalmazzák azokat.

(6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érinti az (EU) 2016/1624 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre vagy az adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által történő jogosulatlan vagy hibás kezelése miatti felelősségre vonatkoznak.

(7)   A (2) bekezdés sérelme nélkül tilos a SIS bármely részét adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az (1) bekezdésben említett csapatok által vagy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által üzemeltetett rendszerrel, valamint tilos ilyen rendszerbe átküldeni azokat a SIS-ben szereplő adatokat, amelyekhez az említett csapatok hozzáférnek. Tilos a SIS bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek lehetővé kell tennie az európai adatvédelmi biztos számára, hogy nyomon kövesse és ellenőrizze a csapatok e cikkben említett, a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogaik gyakorlása során végzett tevékenységeit. Ez nem sértheti az (EU) 2018/1725 rendelet további rendelkezéseit.

37. cikk

Értékelés a SIS-nek az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi használatáról

(1)   A Bizottság legalább ötévenként értékeli, hogy az Europol és a 36. cikk (1) bekezdésében említett csapatok hogyan működtetik és használják a SIS-t.

(2)   Az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség gondoskodik arról, hogy az értékelés megállapításait és ajánlásait megfelelő intézkedések kövessék.

(3)   Az értékelés eredményeiről és az annak nyomán hozott intézkedésekről jelentést kell küldeni az Európai Parlament és a Tanács számára.

38. cikk

A hozzáférhető adatok köre

A végfelhasználók – ideértve az Europolt és az (EU) 2016/1624 rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjait – kizárólag a feladataik ellátásához szükséges adatokhoz férhetnek hozzá.

39. cikk

A figyelmeztető jelzések felülvizsgálati időtartama

(1)   A figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi azon céloknak az eléréséhez szükséges, amelyek érdekében az adatokat bevitték.

(2)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a figyelmeztető jelzés SIS-ben való rögzítésétől számított három éven belül felülvizsgálja a figyelmeztető jelzés megtartásának szükségességét. Ha azonban a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló nemzeti határozat három évnél hosszabb érvényességi időtartamot ír elő, a figyelmeztető jelzést öt éven belül kell felülvizsgálni.

(3)   Adott esetben az egyes tagállamok a nemzeti joguknak megfelelően rövidebb felülvizsgálati időtartamokat is megállapíthatnak.

(4)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a felülvizsgálati időtartamon belül, egy rögzítendő, átfogó egyedi elbírálás alapján úgy határozhat, hogy a figyelmeztető jelzést a felülvizsgálati időtartamon túl is megtartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés bevitelének célja miatt szükségesnek és arányosnak bizonyul. Ilyen esetben a (2) bekezdést a meghosszabbításra is alkalmazni kell. Az ilyen meghosszabbításról értesíteni kell a CS-SIS-t.

(5)   A figyelmeztető jelzéseket a (2) bekezdés szerinti felülvizsgálati időtartam elteltével automatikusan törölni kell, kivéve, ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a (4) bekezdés értelmében értesítette a CS-SIS-t a meghosszabbításról. A CS-SIS az adatok programozott törléséről négy hónappal korábban automatikusan tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(6)   A tagállamok statisztikát vezetnek azoknak a figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időtartamát e cikk (4) bekezdésével összhangban meghosszabbítottak, és azt kérésre az 55. cikkben említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják.

(7)   Amint a SIRENE-iroda számára világossá válik, hogy egy figyelmeztető jelzés elérte a célját és ezért törölni kell, az irodának azonnal értesítenie kell erről a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóságot. A hatóság számára az értesítés beérkezésétől számítva 15 naptári nap áll rendelkezésre arra, hogy válaszoljon azzal kapcsolatban, hogy a figyelmeztető jelzés törlésre került vagy azt törölni kell, illetve hogy ismertesse a figyelmeztető jelzés megtartásának indokait. Ha a 15 napos időszak lejártáig nem érkezik válasz, a SIRENE-irodának gondoskodnia kell arról, hogy a figyelmeztető jelzés törlésre kerüljön. Amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi, a SIRENE-irodának kell törölnie a figyelmeztető jelzést. A SIRENE-irodáknak be kell számolniuk a felügyeleti hatóságuknak az ezen bekezdés alapján végzett tevékenységük során felmerült, visszatérő jelleggel előforduló problémákról.

40. cikk

Figyelmeztető jelzés törlése

(1)   A 24. cikk szerinti, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseket törölni kell,

| a) | ha az illetékes hatóság visszavonta vagy megsemmisítette azon határozatát, amelynek alapján a figyelmeztető jelzést rögzítették; |
| --- | --- |

a)

ha az illetékes hatóság visszavonta vagy megsemmisítette azon határozatát, amelynek alapján a figyelmeztető jelzést rögzítették;

| b) | adott esetben a 27. és a 29. cikkben említett konzultációs eljárást követően. |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 27. és a 29. cikkben említett konzultációs eljárást követően.

(2)   A korlátozó intézkedések hatálya alatt álló harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó, a tagállamok területére történő beutazás vagy az azokon történő átutazás megakadályozását célzó figyelmeztető jelzéseket törölni kell, ha a korlátozó intézkedést megszüntették, felfüggesztették vagy megsemmisítették.

(3)   Ha a figyelmeztető jelzés olyan személyt érint, aki megszerezte egy olyan tagállam vagy bármely olyan állam állampolgárságát, amelynek állampolgárai rendelkeznek a szabad mozgás uniós jog szerinti jogával, a figyelmeztető jelzést haladéktalanul törölni kell, mihelyt a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam tudomást szerez, illetve a 44. cikk értelmében értesítést kap arról, hogy az adott személy ilyen állampolgárságot szerzett.

(4)   A figyelmeztető jelzéseket érvényességi idejük leteltekor a 39. cikkel összhangban törölni kell.

VIII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ADATKEZELÉSI SZABÁLYOK

41. cikk

A SIS-adatok kezelése

(1)   A tagállamok kizárólag a területükre történő beutazás és az ott-tartózkodás tilalmának elrendelése céljából kezelhetik a 20. cikkben említett adatokat.

(2)   Az adatok csak technikai célból másolhatók, amennyiben a másolás szükséges a 34. cikkben említett illetékes hatóságok általi közvetlen lekérdezéshez. E rendelet az említett másolatokra is vonatkozik. A tagállamok nem másolhatják át a valamely más tagállam által rögzített figyelmeztető jelzés adatait, illetve a kiegészítő adatokat az adott tagállam N.SIS-éből vagy a CS-SIS-ből más nemzeti adatállományokba.

(3)   A hálózaton kívüli adatbázist eredményező, a (2) bekezdésben említett technikai másolatok legfeljebb 48 órára hozhatók létre.

Az első albekezdéstől eltérve, a vízumkiadó hatóságok által felhasználandó, hálózaton kívüli adatbázist eredményező technikai másolatok nem megengedettek, kivéve azokat a másolatokat, amelyek kizárólag a hálózat több mint 24 órán keresztül tartó hozzáférhetetlenségét követő rendkívüli szükséghelyzetben való felhasználásra készültek.

A tagállamok naprakész nyilvántartást vezetnek ezekről a másolatokról, e nyilvántartást a felügyeleti hatóságaik rendelkezésére bocsátják, valamint gondoskodnak arról, hogy e rendeletet – különös tekintettel a 10. cikkre – alkalmazzák e másolatokra.

(4)   A 34. cikkben említett illetékes nemzeti hatóságok számára a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés csak hatáskörük korlátain belül és csak a megfelelően felhatalmazott személyzet számára engedélyezett.

(5)   A SIS-adatokat a tagállamok kizárólag akkor kezelhetik a SIS-ben való bevitelük céljától eltérő célokból, ha az adatkezelés egy konkrét ügyhöz kapcsolódik, és azt a közrendet és a közbiztonságot fenyegető azonnali és komoly veszély megelőzésének szükségessége, jelentős nemzetbiztonsági ok, illetve súlyos bűncselekmény megelőzésének célja indokolja. E célból meg kell szerezni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam előzetes engedélyét.

(6)   A személyekkel kapcsolatos okmányokra vonatkozó, az (EU) 2018/1862 rendelet 38. cikke (2) bekezdésének k) és l) pontja alapján a SIS-be bevitt adatokat a 34. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett illetékes hatóságok használhatják fel az egyes tagállamok jogával összhangban.

(7)   A SIS-adatok e cikk (1)–(6) bekezdésének nem megfelelő felhasználása az egyes tagállamok nemzeti jogának megfelelően rendeltetésellenes felhasználásnak minősül, és az 59. cikknek megfelelő szankciókat von maga után.

(8)   Az egyes tagállamok megküldik az eu-LISA számára a SIS-ben szereplő adatok közvetlen lekérdezésére e rendelet értelmében jogosult illetékes hatóságok jegyzékét, valamint a jegyzék valamennyi módosítását. Ez a jegyzék az egyes hatóságok tekintetében meghatározza, hogy mely adatokat és milyen célra kérdezhetnek le. Az eu-LISA biztosítja, hogy a jegyzéket évente közzétegyék az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az eu-LISA a honlapján közzétesz és folyamatosan naprakészen tart egy olyan jegyzéket, amely a tagállamok által az éves közzétételek közötti időszakban megküldött módosításokat tartalmazza.

(9)   Amennyiben az uniós jog nem ír elő külön rendelkezéseket, az N.SIS-ben szereplő adatokra az egyes tagállamok joga alkalmazandó.

42. cikk

SIS-adatok és nemzeti adatállományok

(1)   A 41. cikk (2) bekezdése nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy nemzeti adatállományaikban olyan SIS-adatokat tároljanak, amelyekkel kapcsolatban a területükön intézkedésre került sor. Az ilyen adatokat a nemzeti adatállományokban legfeljebb három évig lehet tárolni, kivéve, ha a nemzeti jog külön rendelkezései hosszabb megőrzési időtartamot írnak elő.

(2)   A 41. cikk (2) bekezdése nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy nemzeti adatállományaikban olyan adatokat tároljanak, amelyek egy konkrét, az adott tagállam által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésben szerepelnek.

43. cikk

Tájékoztatás egy figyelmeztető jelzés végrehajtásának elmaradása esetén

Amennyiben egy kért intézkedés nem hajtható végre, az intézkedés iránt megkeresett tagállam kiegészítő információk cseréje révén haladéktalanul tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

44. cikk

A SIS-ben szereplő adatok minősége

(1)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam felel az adatok pontosságáért, naprakészségéért, valamint a SIS-be való bevitelük és az abban történő tárolásuk jogszerűségéért.

(2)   Ha egy figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a 20. cikk (2) bekezdésében felsoroltak szerinti lényeges kiegészítő vagy módosított adatokat kap, haladéktalanul kiegészíti vagy módosítja az adott figyelmeztető jelzést.

(3)   Kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam jogosult az általa a SIS-be bevitt adatok módosítására, kiegészítésére, helyesbítésére, frissítésére és törlésére.

(4)   Ha egy, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól eltérő tagállam a 20. cikk (2) bekezdésében felsoroltak szerinti lényeges kiegészítő vagy módosított adatokkal rendelkezik,– kiegészítő információk cseréje révén – haladéktalanul továbbítja azokat a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak annak érdekében, hogy ez utóbbi ki tudja egészíteni vagy módosítani tudja a figyelmeztető jelzést. Az adatokat kizárólag akkor kell továbbítani, ha a harmadik országbeli állampolgár személyazonossága tisztázott.

(5)   Ha egy, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól eltérő tagállam olyan bizonyítékokkal rendelkezik, amelyek alapján feltehető, hogy valamely adat ténybeli tévedést tartalmaz, vagy azt jogellenesen tárolják, erről – kiegészítő információk cseréje révén – a lehető leghamarabb tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, de legkésőbb két munkanappal azt követően, hogy a tévedésre utaló bizonyítékok a tudomására jutottak. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ellenőrzi az információt, és szükség esetén a kérdéses adatot haladéktalanul helyesbíti vagy törli.

(6)   Ha a tagállamok nem tudnak megállapodásra jutni az azt követő két hónapon belül, hogy a bizonyíték e cikk (5) bekezdésében említett módon először napvilágra került, az a tagállam, amely nem vitt be figyelmeztető jelzést, döntéshozatal céljából az érintett felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti az ügyet az 57. cikk szerinti együttműködés révén.

(7)   A tagállamok kiegészítő információkat cserélnek abban az esetben, ha egy személy panaszt tesz arról, hogy a figyelmeztető jelzés nem rá vonatkozik. Amennyiben az ellenőrzés eredménye azt mutatja, hogy figyelmeztető jelzés nem a panasztevő személyre vonatkozik, a panasztevő személyt tájékoztatni kell a 47. cikkben meghatározott intézkedésekről és az 54. cikk (1) bekezdése értelmében fennálló jogorvoslathoz való jogról.

45. cikk

Biztonsági incidensek

(1)   Biztonsági incidensnek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a SIS biztonságát, illetve kárt vagy veszteséget okozhat a SIS-adatokban vagy a kiegészítő információkban, különösen akkor, ha jogellenes hozzáférés történhetett az adatokhoz, vagy az adatok rendelkezésre állása, integritása és bizalmas jellege kárt szenvedett vagy szenvedhetett.

(2)   A biztonsági incidenseket gyors, hatékony és megfelelő reagálással kell kezelni.

(3)   Az adatvédelmi incidenseknek az (EU) 2016/679 rendelet 33. cikke, illetve az (EU) 2016/680 irányelv 30. cikke szerinti bejelentésének és közlésének sérelme nélkül a tagállamok, az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség haladéktalanul értesítik a Bizottságot, az eu-LISA-t, az illetékes felügyeleti hatóságot és az európai adatvédelmi biztost a biztonsági incidensekről. Az eu-LISA haladéktalanul értesíti a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost a SIS központi rendszert érintő minden biztonsági incidensről.

(4)   Valamennyi tagállam számára haladéktalanul információkat kell szolgáltatni, és az eu-LISA által biztosított incidens-kezelési tervnek megfelelően be kell számolni azokról a biztonsági incidensekről, amelyek hatással vannak vagy hatással lehetnek a SIS valamely tagállambeli vagy az eu-LISA-n belüli működésére, a többi tagállam által bevitt vagy küldött adatok, illetve a kicserélt kiegészítő információk rendelkezésre állására, integritására és bizalmas jellegére.

(5)   A tagállamok és az eu-LISA együttműködnek, ha biztonsági incidens következik be.

(6)   A Bizottság a súlyos incidenseket azonnal jelenti az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett a jelentéseket az alkalmazandó biztonsági szabályoknak megfelelően EU RESTRICTED/RESTREINT UE minősítéssel kell ellátni.

(7)   Amennyiben egy biztonsági incidens oka adatokkal való visszaélés, a tagállamok, az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség gondoskodnak arról, hogy az 59. cikkel összhangban szankciók kiszabására kerüljön sor.

46. cikk

Hasonló jellemzőkkel rendelkező személyek megkülönböztetése

(1)   Amennyiben egy új figyelmeztető jelzés bevitele során kiderül, hogy a SIS-ben már létezik egy azonos személyleírással rendelkező személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés, a SIRENE-iroda 12 órán belül kiegészítő információk cseréje révén kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal, hogy ellenőrizze, a két figyelmeztető jelzés ugyanarra a személyre vonatkozik-e.

(2)   Amennyiben az ellenőrzés során kiderül, hogy az új figyelmeztető jelzéssel érintett személy és a SIS-be már bevitt személy valóban azonos, a SIRENE-irodának a 23. cikkben említett, többszörös figyelmeztető jelzés bevitelére vonatkozó eljárást kell alkalmaznia.

(3)   Amennyiben az ellenőrzés eredménye azt mutatja, hogy ténylegesen két különböző személyről van szó, a SIRENE-iroda jóváhagyja a második figyelmeztető jelzés bevitelére vonatkozó megkeresést, és kiegészíti azt a téves azonosítás elkerüléséhez szükséges adatokkal.

47. cikk

Kiegészítő adatok a személyazonossággal való visszaélések kezelése érdekében

(1)   Ha az a személy, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik, összetéveszthető egy olyan személlyel, akinek a személyazonosságával visszaéltek, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam – annak a személynek a kifejezett hozzájárulása alapján, akinek a személyazonosságával visszaéltek – a figyelmeztető jelzést kiegészíti az utóbbi személyre vonatkozó adatokkal a téves azonosítás hátrányos következményeinek elkerülése érdekében. Az a személy, akinek a személyazonosságával visszaéltek, jogosult a kiegészítő személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulásának visszavonására.

(2)   Az olyan személyre vonatkozó adatokat, akinek a személyazonosságával visszaéltek, csak a következő célokból lehet felhasználni:

| a) | az illetékes hatóság számára annak lehetővé tétele, hogy megkülönböztesse azt a személyt, akinek a személyazonosságával visszaéltek, attól a személytől, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik; és |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság számára annak lehetővé tétele, hogy megkülönböztesse azt a személyt, akinek a személyazonosságával visszaéltek, attól a személytől, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik; és

| b) | azon személy számára, akinek a személyazonosságával visszaéltek, annak lehetővé tétele, hogy igazolja személyazonosságát, és megerősítse, hogy személyazonosságával visszaéltek. |
| --- | --- |

b)

azon személy számára, akinek a személyazonosságával visszaéltek, annak lehetővé tétele, hogy igazolja személyazonosságát, és megerősítse, hogy személyazonosságával visszaéltek.

(3)   E cikk alkalmazása céljából és a személyazonossággal való visszaélés sértettjévé vált személy minden egyes adatkategória tekintetében adott kifejezett hozzájárulásával, a személyazonossággal való visszaélés sértettjévé vált személynek kizárólag a következő személyes adatait lehet a SIS-ben rögzíteni és ott tovább kezelni:

| a) | vezetéknevek; |
| --- | --- |

a)

vezetéknevek;

| b) | utónevek; |
| --- | --- |

b)

utónevek;

| c) | születési nevek; |
| --- | --- |

c)

születési nevek;

| d) | korábban használt nevek és esetleg külön bevitt álnevek; |
| --- | --- |

d)

korábban használt nevek és esetleg külön bevitt álnevek;

| e) | bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel; |
| --- | --- |

e)

bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel;

| f) | születési hely; |
| --- | --- |

f)

születési hely;

| g) | születési idő; |
| --- | --- |

g)

születési idő;

| h) | nem; |
| --- | --- |

h)

nem;

| i) | fényképek és arcképmások; |
| --- | --- |

i)

fényképek és arcképmások;

| j) | ujjnyomatok, tenyérnyomatok vagy mindkettő; |
| --- | --- |

j)

ujjnyomatok, tenyérnyomatok vagy mindkettő;

| k) | állampolgárságok; |
| --- | --- |

k)

állampolgárságok;

| l) | az adott személy személyazonosító okmányainak típusa; |
| --- | --- |

l)

az adott személy személyazonosító okmányainak típusa;

| m) | az adott személy személyazonosító okmányait kiállító ország; |
| --- | --- |

m)

az adott személy személyazonosító okmányait kiállító ország;

| n) | az adott személy személyazonosító okmányainak száma(i); |
| --- | --- |

n)

az adott személy személyazonosító okmányainak száma(i);

| o) | az adott személy személyazonosító okmányainak kiállítási dátuma; |
| --- | --- |

o)

az adott személy személyazonosító okmányainak kiállítási dátuma;

| p) | az adott személy lakcíme; |
| --- | --- |

p)

az adott személy lakcíme;

| q) | az adott személy apjának neve; |
| --- | --- |

q)

az adott személy apjának neve;

| r) | az adott személy anyjának neve. |
| --- | --- |

r)

az adott személy anyjának neve.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, valamint továbbfejleszti az e cikk (3) bekezdésében említett adatok beviteléhez és további kezeléséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A (3) bekezdésben említett adatokat a vonatkozó figyelmeztető jelzéssel egyidejűleg, vagy amennyiben a személy ezt kéri, korábban törölni kell.

(6)   A (3) bekezdésben említett adatokhoz csak a vonatkozó figyelmeztető jelzéshez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok férhetnek hozzá. Az említett hatóságok is kizárólag a téves azonosítás elkerülése céljából tehetik meg ezt.

48. cikk

A figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatok

(1)   A tagállamok az általuk a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzések között kapcsolatot hozhatnak létre. Ezáltal két vagy több figyelmeztető jelzés között összefüggés jön létre.

(2)   A kapcsolat létrehozása nem érintheti az egyes összekapcsolt figyelmeztető jelzések alapján foganatosítandó egyedi intézkedéseket, illetve az egyes összekapcsolt figyelmeztető jelzések felülvizsgálati időtartamát.

(3)   A kapcsolat létrehozása nem érintheti az e rendeletben megállapított hozzáférési jogokat. A figyelmeztető jelzések bizonyos kategóriáihoz hozzáférési joggal nem rendelkező hatóságok nem láthatják az olyan figyelmeztető jelzésekre vonatkozó kapcsolatokat, amelyekhez nincs hozzáférésük.

(4)   A tagállamok a figyelmeztető jelzések között akkor hozhatnak létre kapcsolatot, ha arra operatív szempontból szükség van.

(5)   Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatnak egy másik tagállam általi létrehozása a nemzeti jogával vagy nemzetközi kötelezettségeivel összeegyeztethetetlen, meghozhatja az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy saját területéről ne lehessen hozzáférni a kapcsolathoz, illetve hogy a területén kívül található hatóságai ne férhessenek ahhoz hozzá.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, valamint továbbfejleszti a figyelmeztető jelzések összekapcsolására vonatkozó technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

49. cikk

A kiegészítő információk célja és megőrzési időtartama

(1)   A kiegészítő információk cseréjének elősegítése érdekében a tagállamok a SIRENE-irodában megőrzik a figyelmeztető jelzések alapjául szolgáló határozatokra vonatkozó hivatkozásokat.

(2)   Az információcsere eredményeként a SIRENE-iroda adatállományaiba került személyes adatokat a hatóság csak annyi ideig őrizheti meg, amennyi annak a célnak az eléréséhez szükséges, amelynek érdekében a személyes adatokat a hatóság rendelkezésére bocsátották. Az adatokat minden esetben törölni kell legkésőbb egy évvel azt követően, hogy az érintett személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést törölték a SIS-ből.

(3)   A (2) bekezdés nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy az általuk bevitt figyelmeztető jelzésre, illetve az olyan figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatokat, amellyel összefüggésben területükön intézkedést foganatosítottak, nemzeti adatállományukban megőrizzék. Az említett adatok említett adatállományokban való tárolásának időtartamára a nemzeti jog az irányadó.

50. cikk

Személyes adatok továbbítása harmadik felek részére

A SIS-ben e rendelet szerint kezelt adatok és az e rendelet értelmében kicserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére és nem bocsáthatók a rendelkezésükre.

IX. FEJEZET

ADATVÉDELEM

51. cikk

Alkalmazandó jogszabályok

(1)   Az (EU) 2018/1725 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az eu-LISA és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi, e rendeleten alapuló kezelésére. Az (EU) 2016/794 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az Europol általi, e rendeleten alapuló kezelésére.

(2)   Az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az e rendelet 34. cikkében említett illetékes hatóságok általi, e rendelet szerinti kezelésére, kivéve a személyes adatoknak a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása –többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából, amelynek esetében az (EU) 2016/680 irányelvet kell alkalmazni.

52. cikk

A tájékoztatáshoz való jog

(1)   Azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akikre SIS-ben szereplő figyelmeztető jelzés vonatkozik, az (EU) 2016/679 rendelet 13. és 14. cikkének, illetve az (EU) 2016/680 irányelv 12. és 13. cikkének megfelelően tájékoztatni kell az őket érintő figyelmeztető jelzés beviteléről. A tájékoztatást írásban kell nyújtani, ellátva azt az e rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében említett, a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló nemzeti határozat egy csatolt példányával vagy a határozatra való hivatkozással.

(2)   Ezt a tájékoztatást nem kell megadni amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi a tájékoztatáshoz való jog korlátozását, különösen a nemzetbiztonság, a védelem és a közbiztonság védelme érdekében, valamint a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében.

53. cikk

A hozzáférési jog, valamint a pontatlan adatok helyesbítéséhez és a jogellenesen tárolt adatok törléséhez való jog

(1)   Az érintettek számára lehetővé kell tenni, hogy gyakorolhassák az (EU) 2016/679 rendelet 15., 16. és 17. cikkében, valamint az (EU) 2016/680 irányelv 14. cikkében és 16. cikkének (1) és (2) bekezdésében megállapított jogokat.

(2)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól eltérő tagállam kizárólag akkor bocsáthat az érintett rendelkezésére az érintett bármely személyes adatának kezelésével kapcsolatos információkat, ha azt megelőzően a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam számára lehetőséget biztosított álláspontja ismertetésére. Az említett tagállamok közötti kommunikációnak a kiegészítő információk cseréje révén kell megtörténnie.

(3)   A tagállamok a nemzeti joggal összhangban úgy dönthetnek, hogy az információkat részlegesen vagy egyáltalán nem bocsátják az érintett rendelkezésére, amennyiben és ameddig e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az érintett alapvető jogaira és jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedésnek minősül annak érdekében, hogy:

| a) | ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé; |
| --- | --- |

a)

ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé;

| b) | ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | biztosított legyen a közbiztonság védelme; |
| --- | --- |

c)

biztosított legyen a közbiztonság védelme;

| d) | biztosított legyen a nemzetbiztonság védelme; illetve |
| --- | --- |

d)

biztosított legyen a nemzetbiztonság védelme; illetve

| e) | biztosított legyen mások jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

biztosított legyen mások jogainak és szabadságainak védelme.

Az első albekezdésben említett esetekben a tagállamok indokolatlan késedelem nélkül, írásban tájékoztatják az érintettet a hozzáférés megtagadásáról vagy korlátozásáról, valamint a megtagadás vagy korlátozás indokairól. A tájékoztatás elhagyható abban az esetben, ha az ellentétes lenne az első bekezdés a)–e) pontjában meghatározott bármelyik céllal. A tagállamok tájékoztatják az érintettet arról, hogy panaszt nyújthat be a felügyeleti hatósághoz, illetve bírósági jogorvoslatért folyamodhat.

A tagállam dokumentálja az érintett tájékoztatásának megtagadására vonatkozó döntés alapjául szolgáló ténybeli vagy jogi indokokat. Ezeket az információkat a felügyeleti hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

Ilyen esetekben lehetővé kell tenni az érintett számára is, hogy az illetékes felügyeleti hatóságokon keresztül gyakorolhassa a jogait.

(4)   Hozzáférési, helyesbítési vagy törlési kérelem benyújtását követően a tagállam az érintettet a lehető leghamarabb, de mindenesetre az (EU) 2016/679 rendelet 12. cikkének (3) bekezdésében említett határidőkön belül tájékoztatja az e cikk szerinti jogai gyakorlása nyomán tett intézkedésekről, tekintet nélkül arra, hogy az érintett harmadik országban tartózkodik-e vagy sem.

54. cikk

Jogorvoslat

(1)   Az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben foglalt jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül, bármely személy kérelmet nyújthat be bármely illetékes hatósághoz – valamely bíróságot is beleértve – bármely tagállam nemzeti joga értelmében, hogy a rá vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatokhoz hozzáférjen, azok helyesbítését, törlését kérje vagy e figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban információkat szerezzen, illetve kártérítést kapjon.

(2)   A tagállamok kölcsönösen kötelezettséget vállalnak arra, hogy – az 58. cikk sérelme nélkül – végrehajtják az e cikk (1) bekezdésben említett bíróságok és hatóságok jogerős határozatait.

(3)   A tagállamok évente beszámolnak az Európai Adatvédelmi Testületnek a következőkről:

| a) | az adatkezelőhöz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelőhöz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak;

| b) | a felügyeleti hatósághoz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti hatósághoz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak;

| c) | az adatkezelőhöz benyújtott, a pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor sor került az adatok helyesbítésére vagy törlésére; |
| --- | --- |

c)

az adatkezelőhöz benyújtott, a pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor sor került az adatok helyesbítésére vagy törlésére;

| d) | a felügyeleti hatósághoz benyújtott, pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma; |
| --- | --- |

d)

a felügyeleti hatósághoz benyújtott, pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma;

| e) | a megindított bírósági eljárások száma; |
| --- | --- |

e)

a megindított bírósági eljárások száma;

| f) | azon ügyek száma, amelyekben a bíróság a felperes javára döntött; |
| --- | --- |

f)

azon ügyek száma, amelyekben a bíróság a felperes javára döntött;

| g) | a figyelmeztető jelzést bevitt tagállam által létrehozott figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, más tagállamok bíróságai vagy hatóságai által hozott jogerős határozatok kölcsönös elismerésének eseteivel kapcsolatos észrevételek. |
| --- | --- |

g)

a figyelmeztető jelzést bevitt tagállam által létrehozott figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, más tagállamok bíróságai vagy hatóságai által hozott jogerős határozatok kölcsönös elismerésének eseteivel kapcsolatos észrevételek.

A Bizottság formanyomtatványt állít össze az e bekezdésben említett beszámolás céljára.

(4)   A tagállamok beszámolóit bele kell foglalni az 57. cikk (4) bekezdésében említett együttes jelentésbe.

55. cikk

Az N.SIS felügyelete

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az egyes tagállamokban kijelölt és az (EU) 2016/679 rendelet VI. fejezetében vagy az (EU) 2016/680 irányelv VI. fejezetében említett hatáskörökkel felruházott, független felügyeleti hatóság ellenőrizze a SIS-ben szereplő személyes adatok területükön történő kezelésének és területükről történő továbbításának a jogszerűségét, valamint a kiegészítő információk területükön történő cseréjét és további kezelését.

(2)   A felügyeleti hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy legalább négyévente lefolytassák az N.SIS-en belül végzett adatkezelési műveletekre irányuló, a nemzetközi auditálási standardok szerinti auditálást. Az auditálást maguknak a felügyeleti hatóságoknak kell lefolytatniuk vagy a felügyeleti hatóságok közvetlenül megrendelhetik azt egy független adatvédelmi auditortól. A felügyeleti hatóságoknak minden esetben ellenőrzést kell gyakorolniuk a független auditor felett, és felelősséget kell vállalniuk érte.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy felügyeleti hatóságaik rendelkezzenek az e rendelet alapján rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal, valamint hogy tanácsadási céllal e hatóságok rendelkezésére álljanak olyan személyek, akik a biometrikus adatokkal kapcsolatban megfelelő ismeretekkel rendelkeznek.

56. cikk

Az eu-LISA felügyelete

(1)   Az európai adatvédelmi biztos felel a személyes adatok eu-LISA általi kezelésének felügyeletéért, valamint annak biztosításáért, hogy azt e rendelettel összhangban végezzék. Az (EU) 2018/1725 rendelet 57. és 58. cikkében említett feladatok és hatáskörök ennek megfelelően alkalmazandók.

(2)   Az európai adatvédelmi biztosnak a nemzetközi auditálási standardoknak megfelelően legalább négyévente el kell végeznie a személyes adatok eu-LISA általi kezelésének auditálását. Az auditálásról készült jelentést meg kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az eu-LISA-nak, a Bizottságnak és a felügyeleti hatóságoknak. A jelentés elfogadása előtt az eu-LISA számára lehetőséget kell biztosítani, hogy észrevételeket tegyen.

57. cikk

Együttműködés a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos között

(1)   A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – saját hatáskörükben eljárva – kötelesek felelősségi köreik keretein belül egymással aktívan együttműködni, és biztosítani a SIS összehangolt felügyeletét.

(2)   A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos saját hatáskörükben eljárva kötelesek megosztani egymással a releváns információkat, segíteni egymást az auditok és vizsgálatok lefolytatása során, megvizsgálni az e rendelet és az egyéb alkalmazandó uniós jogi aktusok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban felmerült nehézségeket, tanulmányozni a független felügyelet gyakorlása és az érintettek jogainak gyakorlása kapcsán felmerült problémákat, összehangolt javaslatokat kidolgozni a problémák közös megoldására, valamint szükség szerint előmozdítani az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott célokból a felügyeleti hatóságoknak és az európai adatvédelmi biztosnak évente legalább kétszer ülésezniük kell az Európai Adatvédelmi Testület keretében. E találkozók költségeit az Európai Adatvédelmi Testületnek kell fedeznie és a találkozókat annak kell megszerveznie. Az első találkozó alkalmával eljárási szabályzatot kell elfogadni. A további munkamódszereket szükség esetén közösen kell kidolgozni.

(4)   Az Európai Adatvédelmi Testületnek évente együttes jelentést kell küldenie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az összehangolt felügyelettel kapcsolatos tevékenységekről.

X. FEJEZET

FELELŐSSÉG ÉS SZANKCIÓK

58. cikk

Felelősség

(1)   Az (EU) 2016/679 rendelet, az (EU) 2016/680 irányelv és az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti kártérítéshez való jog és bármely felelősség sérelme nélkül:

| a) | minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az N.SIS használatán keresztül megvalósuló jogellenes személyesadat-kezelési műveletből vagy bármilyen egyéb, e rendelettel összeegyeztethetetlen tagállami intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az említett tagállamtól; és |
| --- | --- |

a)

minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az N.SIS használatán keresztül megvalósuló jogellenes személyesadat-kezelési műveletből vagy bármilyen egyéb, e rendelettel összeegyeztethetetlen tagállami intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az említett tagállamtól; és

| b) | minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az eu-LISA által végrehajtott, e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az eu-LISA-tól. |
| --- | --- |

b)

minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az eu-LISA által végrehajtott, e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az eu-LISA-tól.

Az említett tagállam vagy az eu-LISA teljes mértékben vagy részben mentesül az első albekezdésben említett felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt előidéző eseményért nem felelős.

(2)   Ha egy tagállam az e rendelet szerinti kötelezettségeinek elmulasztásával kárt okoz a SIS-ben, az okozott kárért való felelősséget e tagállam viseli, kivéve, ha és amennyiben az eu-LISA vagy egy másik, a SIS-ben részt vevő tagállam elmulasztotta meghozni a kár bekövetkezését megelőző vagy a kár hatásának minimalizálását célzó, észszerűen elvárható intézkedéseket.

(3)   A tagállammal szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kárral kapcsolatos kártérítési igényre az említett tagállam nemzeti joga az irányadó. Az eu-LISA-val szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kárral kapcsolatos kártérítési igényre a Szerződésekben előírt feltételek vonatkoznak.

59. cikk

Szankciók

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a SIS-adatokkal való visszaélésekre és az ilyen adatok e rendelettel ellentétes kezelésére, illetve a kiegészítő információk e rendelettel ellentétes cseréjére a nemzeti joggal összhangban büntetőszankciók vonatkozzanak.

Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

XI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

60. cikk

Nyomon követés és statisztika

(1)   Az eu-LISA biztosítja olyan eljárások kialakítását, amelyekkel nyomon követhető az eredményekkel, a költséghatékonysággal, a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos célkitűzések fényében a SIS működése.

(2)   A műszaki karbantartás, a jelentéstétel, az adatminőségre vonatkozó jelentéstétel és a statisztikák céljából az eu-LISA számára hozzáférést kell biztosítani a SIS központi rendszerben végzett adatkezelési műveletekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.

(3)   Az eu-LISA-nak napi, havi és éves statisztikákat kell készítenie, amelyekben tagállamok szerinti bontásban és összesítve is fel kell tüntetnie a figyelmeztető jelzések egyes kategóriáira jutó bejegyzések számát. Az eu-LISA-nak emellett éves jelentéseket is kell készítenie a figyelmeztető jelzések egyes kategóriáira jutó találatok számáról, arról, hogy a SIS-t hány alkalommal kérdezték le, és a SIS-hez hány alkalommal fértek hozzá figyelmeztető jelzések rögzítése, frissítése vagy törlése céljából, minden esetben tagállamok szerinti bontásban és összesítve is megadva az adatokat Az említett statisztikák a 27–31. cikk szerinti információcserékre vonatkozó statisztikákat is magukban foglalják. A statisztikák nem tartalmazhatnak személyes adatokat. Az éves statisztikai jelentést közzé kell tenni.

(4)   A tagállamok, az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megküldik az eu-LISA-nak és a Bizottságnak a (3), az (5), a (7) és a (8) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat.

(5)   Az eu-LISA az összes általa készített statisztikai jelentést köteles eljuttatni az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a tagállamokhoz, a Bizottsághoz, az Europolhoz, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséghez és az európai adatvédelmi biztoshoz.

Az uniós jogi aktusok végrehajtásának – többek között az 1053/2013/EU rendelet céljából történő – nyomon követése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy felkérje az eu-LISA-t, hogy rendszeresen vagy eseti alapon nyújtson be további célzott statisztikai jelentéseket a SIS teljesítményéről, a SIS használatáról, valamint a kiegészítő információk cseréjéről.

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség felkérheti az eu-LISA-t, hogy – rendszeresen vagy eseti alapon – nyújtson be további célzott statisztikai jelentéseket az (EU) 2016/1624 rendelet 11. és 13. cikkében említett kockázatelemzések és sebezhetőségi értékelések elvégzése céljából.

(6)   A 15. cikk (4) bekezdésének és az e cikk (3), (4) és (5) bekezdésének alkalmazása céljából az eu-LISA-nak a műszaki telephelyein a 15. cikk (4) bekezdésében és az e cikk (3) bekezdésébenemlített adatokat tartalmazó olyan központi adattárat kell létrehoznia, bevezetnie és üzemeltetnie, amely nem teszi lehetővé egyének azonosítását, de lehetőséget nyújt a Bizottságnak és az e cikk (5) bekezdésében említett ügynökségeknek arra, hogy személyre szabott jelentéseket és statisztikákat kérjenek le. Kérés alapján az eu-LISA-nak a tagállamok, a Bizottság, az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára – a feladataik ellátásához szükséges mértékben – a kommunikációs infrastruktúrán keresztül, biztonságos hozzáférést kell biztosítania a központi adattárhoz. Az eu-LISA-nak hozzáférési ellenőrzést és egyedi felhasználói profilokat kell bevezetnie annak biztosításául, hogy a központi adattárhoz kizárólag jelentések és statisztikák elkészítése céljából férjenek hozzá.

(7)   Két évvel az e rendelet 66. cikk (5) bekezdésének első albekezdése szerinti alkalmazásának kezdőnapját követően, majd ezt követően kétévenként az eu-LISA jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra gyakorlati működésről – többek között azok biztonságáról –, az AFIS-ról és a kiegészítő információknak a tagállamok közötti két- és többoldalú cseréjéről. Amint a vonatkozó technológia alkalmazása megkezdődik, a jelentésnek tartalmaznia kell az arcképmások személyek azonosítására történő felhasználásának értékelését is.

(8)   Három évvel az e rendeletnek a 66. cikk (5) bekezdésének első albekezdése szerinti alkalmazása kezdőnapját követően, majd ezt követően négyévenként a Bizottság átfogó értékelést végez a SIS központi rendszerről és a kiegészítő információknak a tagállamok közötti két- és többoldalú cseréjéről. Az említett átfogó értékelésnek ki kell terjednie az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatára, valamint az alapul szolgáló megfontolások változatlan helytállóságának, e rendeletnek a SIS központi rendszerre való alkalmazásának és a SIS központi rendszer biztonságának az értékelésére, valamint a jövőbeli működés vonatkozásában felmerülő következtetésekre. Az értékelési jelentésnek tartalmaznia kell az AFIS, valamint a Bizottság által a 19. cikkel összhangban végzett, SIS-re vonatkozó tájékoztató kampányok értékelését is.

Az értékelési jelentésnek statisztikákat kell tartalmaznia továbbá a 24. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban bevitt figyelmeztető jelzések számáról, valamint az említett bekezdés b) pontjával összhangban bevitt figyelmeztető jelzések számáról. A 24. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján kiadott figyelmeztető jelzések vonatkozásában részletesen meg kell adni a 24. cikk (2) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett helyzetek következtében bevitt figyelmeztető jelzések számát. Az értékelési jelentésnek emellett tartalmaznia kell a 24. cikk tagállamok általi alkalmazásának értékelését is.

A Bizottság az értékelési jelentést megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (6) bekezdésében említett központi adattár üzemeltetésére vonatkozó részletes szabályokat, valamint az adattárra alkalmazandó adatvédelmi és biztonsági szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

61. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 33. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2018. december 27-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 33. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 33. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

62. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

63. cikk

Az 1987/2006/EK rendelet módosítása

Az 1987/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6. cikk
  Nemzeti rendszerek

  (1)   Az egyes tagállamok felelnek N.SIS II-jük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztésért, valamint annak az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.


  (2)   Az egyes tagállamok felelnek a SIS II-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.” |
| --- | --- |

1.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Nemzeti rendszerek

(1)   Az egyes tagállamok felelnek N.SIS II-jük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztésért, valamint annak az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.

(2)   Az egyes tagállamok felelnek a SIS II-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.”

| 2. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  Titoktartás – tagállamok

  (1)   Minden egyes tagállam – nemzeti jogszabályainak megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS II-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ez a kötelezettség azt követően is fennáll, hogy e személyek szolgálati vagy munkavállalásra irányuló jogviszonya megszűnik, vagy e szervek megszüntetik tevékenységüket.


  (2)   Amennyiben valamely tagállam bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.


  (3)   Az N.SIS II, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.” |
| --- | --- |

2.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Titoktartás – tagállamok

(1)   Minden egyes tagállam – nemzeti jogszabályainak megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS II-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ez a kötelezettség azt követően is fennáll, hogy e személyek szolgálati vagy munkavállalásra irányuló jogviszonya megszűnik, vagy e szervek megszüntetik tevékenységüket.

(2)   Amennyiben valamely tagállam bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(3)   Az N.SIS II, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.”

| 3. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Az igazgató hatóság a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn. Az igazgató hatóság rendszeres jelentéseket tesz erről a tagállamoknak.
  Az igazgató hatóságnak a felmerült problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést kell tennie a Bizottság részére.
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a felmerült adatminőségi problémákról.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Az igazgató hatóság a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn. Az igazgató hatóság rendszeres jelentéseket tesz erről a tagállamoknak.

Az igazgató hatóságnak a felmerült problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést kell tennie a Bizottság részére.

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a felmerült adatminőségi problémákról.”;

| b) | A (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A Központi SIS II üzemeltetési igazgatása magában foglalja az összes olyan feladatot, amely a Központi SIS II-nek a napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő működtetéséhez e határozatnak megfelelően szükséges, különösen azokat a rendszer zökkenőmentes üzemeltetéséhez szükséges karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a Központi SIS II és az N.SIS II tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a Központi SIS II és az N.SIS II a 9. cikkben meghatározott műszaki megfelelésre vonatkozó követelményekkel összhangban működjön.” |
| --- | --- |

b)

A (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A Központi SIS II üzemeltetési igazgatása magában foglalja az összes olyan feladatot, amely a Központi SIS II-nek a napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő működtetéséhez e határozatnak megfelelően szükséges, különösen azokat a rendszer zökkenőmentes üzemeltetéséhez szükséges karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a Központi SIS II és az N.SIS II tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a Központi SIS II és az N.SIS II a 9. cikkben meghatározott műszaki megfelelésre vonatkozó követelményekkel összhangban működjön.”

| 4. | A 17. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3)   Amennyiben az igazgató hatóság bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kell kísérnie, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen a biztonságra, a titoktartásra és az adatvédelemre vonatkozóan.


  (4)   A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.” |
| --- | --- |

4.

A 17. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Amennyiben az igazgató hatóság bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kell kísérnie, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen a biztonságra, a titoktartásra és az adatvédelemre vonatkozóan.

(4)   A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.”

| 5. | A 20. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „ka) | a bűncselekmény típusa;”. |
| --- | --- | --- |

5.

A 20. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„ka)

a bűncselekmény típusa;”.

| 6. | A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben a 24. cikk (2) bekezdésében említett, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozat terrorista bűncselekményhez kapcsolódik, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzés SIS II-be történő bevitelét. Közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.” |
| --- | --- |

6.

A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben a 24. cikk (2) bekezdésében említett, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő határozat terrorista bűncselekményhez kapcsolódik, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzés SIS II-be történő bevitelét. Közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.”

| 7. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „22. cikk
  A fényképek és ujjnyomatok bevitelére és az azokon végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

  (1)   A fényképek és ujjnyomatok az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások teljesülésének biztosítása érdekében csak különleges minőségi ellenőrzést követően vihetők be. A különleges minőségi ellenőrzés részleteit az 51. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani.


  (2)   Ha a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek és ujjnyomat-adatok, az ilyen fényképeket és ujjnyomat-adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján azonosították be.


  (3)   Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők az ujjnyomat-adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni az ujjnyomat-adatokat, amennyiben az adott személy személyazonossága más eszközökkel nem állapítható meg. Ehhez a Központi SIS II-nek automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerrel (a továbbiakban: AFIS) kell rendelkeznie.


  (4)   A 24. és a 26. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS II-ben szereplő ujjnyomat-adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok teljes vagy nem teljes sorozatainak felhasználásával is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett ujjnyomatok a bűncselekmény elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a tagállam nemzeti ujjnyomat-adatbázisaiban való lekérdezésre is sor kerül.” |
| --- | --- |

7.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

A fényképek és ujjnyomatok bevitelére és az azokon végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

(1)   A fényképek és ujjnyomatok az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások teljesülésének biztosítása érdekében csak különleges minőségi ellenőrzést követően vihetők be. A különleges minőségi ellenőrzés részleteit az 51. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani.

(2)   Ha a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek és ujjnyomat-adatok, az ilyen fényképeket és ujjnyomat-adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján azonosították be.

(3)   Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők az ujjnyomat-adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni az ujjnyomat-adatokat, amennyiben az adott személy személyazonossága más eszközökkel nem állapítható meg. Ehhez a Központi SIS II-nek automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerrel (a továbbiakban: AFIS) kell rendelkeznie.

(4)   A 24. és a 26. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS II-ben szereplő ujjnyomat-adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok teljes vagy nem teljes sorozatainak felhasználásával is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett ujjnyomatok a bűncselekmény elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a tagállam nemzeti ujjnyomat-adatbázisaiban való lekérdezésre is sor kerül.”

| 8. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „26. cikk
  A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitelének feltételei

  (1)   Amennyiben teljesülnek az adatminőségre vonatkozó követelmények, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések vihetők be a SIS II-be azon harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, akikkel szemben a Tanács által elfogadott jogi aktusoknak megfelelően olyan korlátozó intézkedést hoztak, amelynek célja a tagállamok területére történő beutazás vagy az azokon történő átutazás megakadályozása, beleértve az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa által elrendelt beutazási tilalmat végrehajtó intézkedéseket is.


  (2)   A figyelmeztető jelzéseket az intézkedés elfogadásának napján az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét ellátó tagállam illetékes hatóságának kell bevinnie, frissítenie és törölnie. Amennyiben e tagállam nem rendelkezik hozzáféréssel a SIS II-höz, illetve az e rendelettel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez, a felsoroltakért a soron következő elnökséget ellátó és a SIS II-höz, illetve az e rendelettel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez való hozzáféréssel rendelkező tagállam felel.
  A tagállamok bevezetik az ilyen figyelmeztető jelzések beviteléhez, frissítéséhez és törléséhez szükséges eljárásokat.” |
| --- | --- |

8.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzések bevitelének feltételei

(1)   Amennyiben teljesülnek az adatminőségre vonatkozó követelmények, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések vihetők be a SIS II-be azon harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, akikkel szemben a Tanács által elfogadott jogi aktusoknak megfelelően olyan korlátozó intézkedést hoztak, amelynek célja a tagállamok területére történő beutazás vagy az azokon történő átutazás megakadályozása, beleértve az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa által elrendelt beutazási tilalmat végrehajtó intézkedéseket is.

(2)   A figyelmeztető jelzéseket az intézkedés elfogadásának napján az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét ellátó tagállam illetékes hatóságának kell bevinnie, frissítenie és törölnie. Amennyiben e tagállam nem rendelkezik hozzáféréssel a SIS II-höz, illetve az e rendelettel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez, a felsoroltakért a soron következő elnökséget ellátó és a SIS II-höz, illetve az e rendelettel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez való hozzáféréssel rendelkező tagállam felel.

A tagállamok bevezetik az ilyen figyelmeztető jelzések beviteléhez, frissítéséhez és törléséhez szükséges eljárásokat.”

| 9. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „27a. cikk
  Az Europol hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

  (1)   Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*1) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (a továbbiakban: Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS II-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyvvel összhangban.


  (2)   Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS II-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő információcsere útján értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.


  (3)   Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való összevetés céljára kezelheti, amely az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett összefüggések vagy más releváns kapcsolatok azonosítására, valamint stratégiai, tematikus és operatív elemzésekre irányul. A kiegészítő információk e cikk alkalmazása során történő kezelését az Europolnak minden esetben az említett rendelettel összhangban kell végeznie.


  (4)   Az Europol által a SIS II-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információk felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.


  (5)   Az Europol:






  a) | a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS II részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS II-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS II részeit; |
| --- | --- | --- |

9.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„27a. cikk

Az Europol hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*1) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (a továbbiakban: Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS II-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyvvel összhangban.

(2)   Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS II-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő információcsere útján értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(3)   Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való összevetés céljára kezelheti, amely az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett összefüggések vagy más releváns kapcsolatok azonosítására, valamint stratégiai, tematikus és operatív elemzésekre irányul. A kiegészítő információk e cikk alkalmazása során történő kezelését az Europolnak minden esetben az említett rendelettel összhangban kell végeznie.

(4)   Az Europol által a SIS II-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információk felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(5)   Az Europol:

a)

a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS II részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS II-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS II részeit;

| b) | az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, és annak indokolását is mellékelnie kell; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, és annak indokolását is mellékelnie kell;

| c) | korlátozza a SIS II-ben szereplő adatokhoz – és a kiegészítő információhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez ilyen adatokra szükségük van; |
| --- | --- |

c)

korlátozza a SIS II-ben szereplő adatokhoz – és a kiegészítő információhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez ilyen adatokra szükségük van;

| d) | intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében;

| e) | biztosítja, hogy személyzetének a SIS II-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikkel összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; valamint |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy személyzetének a SIS II-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikkel összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; valamint

| f) | az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez. |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez.

(6)   Az Europol SIS II-ben szereplő adatokat csak technikai célokból másolhat, amennyiben a másolásra azért van szükség, hogy az Europol megfelelően felhatalmazott személyzete közvetlen lekérdezést végezhessen. E rendelet az ilyen másolatokra is vonatkozik. A technikai másolatot kizárólag SIS II-adatok tárolására lehet használni ezen adatok lekérdezése során. Az adatokat a lekérdezést követően törölni kell. Az ilyen felhasználás nem minősül a SIS II-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának. Az Europol nem másolhatja át más Europol-rendszerekbe a figyelmeztető jelzés adatait, illetve a tagállamok által továbbított vagy a CS-SIS II-ből származó kiegészítő adatokat.

(7)   Az Europol a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót vezet a SIS II-höz való valamennyi hozzáférésről és a SIS II-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából. Az ilyen naplók és dokumentáció nem tekinthető a SIS II egy része jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8)   A tagállamok a kiegészítő információk cseréjének keretében értesítik az Europolt a terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos minden találatról. A tagállamok kivételes körülmények között tartózkodhatnak attól, hogy értesítsék az Europolt, amennyiben az értesítés veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozásokat, valamely személy biztonságát vagy ellentétes lenne a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam alapvető biztonsági érdekeivel.

(9)   A (8) bekezdés attól a naptól kezdődően alkalmazandó, amikor az Europol az (1) bekezdéssel összhangban kiegészítő információkat kaphat kézhez.

27b. cikk

Az európai határ- és partvédelmi csapatoknak, a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetből álló csapatoknak és a migrációkezelést támogató csapatok tagjainak hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 40. cikkének (8) bekezdésével összhangban az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai a megbízatásuk keretei között – feltéve, hogy e rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerint jogosultak ellenőrzéseket végezni, és részesültek az e rendelet 14. cikke szerinti képzésben – jogosultak hozzáférni a SIS II-ben szereplő-adatokhoz és lekérdezni azokat olyan mértékben, amely a feladataik elvégzéséhez szükséges, és amennyiben azt egy konkrét művelet műveleti terve megkívánja. A SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés nem terjeszthető ki más csapattagokra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett csapatok tagjainak egy technikai interfészen keresztül kell gyakorolniuk a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti jogukat. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozza létre és tartja karban a technikai interfészt, amely lehetővé teszi a Központi SIS II-vel való közvetlen összeköttetést.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok valamely tagja általi lekérdezés során az derül ki, hogy a SIS II-ben figyelmeztető jelzés van, erről tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének megfelelően a csapatok tagjai kizárólag a működési helyük szerinti fogadó tagállam határőreinek, illetve a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetének utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében járhatnak el a SIS II-beli figyelmeztető jelzésekre reagálva. A fogadó tagállam felhatalmazhatja a csapatok tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

(4)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie a SIS II-höz való valamennyi hozzáférésről és a SIS II-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából.

(5)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek intézkedéseket kell elfogadnia a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében, és alkalmaznia kell ezeket az intézkedéseket, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok tagjai is alkalmazzák azokat.

(6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érinti az (EU) 2016/1624 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre vagy az ilyen adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi jogosulatlan vagy hibás kezelése miatti felelősségére vonatkoznak.

(7)   A (2) bekezdés sérelme nélkül tilos a SIS II bármely részét adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az (1) bekezdésben említett csapatok által vagy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által üzemeltetett rendszerrel, valamint tilos ilyen rendszerbe átküldeni azokat a SIS II-ben szereplő adatokat, amelyekhez az említett csapatok hozzáférnek. Tilos a SIS II bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS II-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek lehetővé kell tennie az európai adatvédelmi biztos számára, hogy nyomon kövesse és ellenőrizze a csapatok e cikk szerinti, a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó joguk gyakorlása során végzett tevékenységeit. Ez nem sértheti az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) további rendelkezéseit.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.)."

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.)."

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).”
  "

*3

64. cikk

A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosítása

A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 25. cikkét el kell hagyni.

65. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1987/2006/EK rendelet e rendelet alkalmazásának a 66. cikk (5) bekezdése első albekezdésében meghatározott kezdőnapjától hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

66. cikk

Hatálybalépés, a működés és az alkalmazás kezdőnapja

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   A Bizottság legkésőbb 2021. december 28-ig határozatot fogad el, amelyben meghatározza azt az időpontot, amikor a SIS megkezdi az e rendelet értelmében végzett műveleteit, annak ellenőrzése után, hogy teljesültek a következő feltételek:

| a) | elfogadásra kerültek az e rendelet alkalmazásához szükséges végrehajtási jogi aktusok; |
| --- | --- |

a)

elfogadásra kerültek az e rendelet alkalmazásához szükséges végrehajtási jogi aktusok;

| b) | a tagállamok értesítették a Bizottságot, hogy megtették a SIS-ben szereplő adatok kezeléséhez és a kiegészítő információk cseréjéhez e rendelet értelmében szükséges technikai és jogi intézkedéseket; és |
| --- | --- |

b)

a tagállamok értesítették a Bizottságot, hogy megtették a SIS-ben szereplő adatok kezeléséhez és a kiegészítő információk cseréjéhez e rendelet értelmében szükséges technikai és jogi intézkedéseket; és

| c) | az eu-LISA értesítette a Bizottságot a CS-SIS-re, valamint a CS-SIS és az N.SIS közötti kommunikációra vonatkozó összes tesztelési tevékenység sikeres lezárulásáról. |
| --- | --- |

c)

az eu-LISA értesítette a Bizottságot a CS-SIS-re, valamint a CS-SIS és az N.SIS közötti kommunikációra vonatkozó összes tesztelési tevékenység sikeres lezárulásáról.

(3)   A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fokozatos teljesülésének folyamatát, és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) bekezdésben említett ellenőrzés eredményéről.

(4)   A Bizottság 2019. december 28-ig, majd ezt követően – mindaddig, amíg a Bizottság el nem fogadta a (2) bekezdésben említett határozatot – minden évben, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet teljeskörű alkalmazására vonatkozó előkészületek aktuális állásáról. Ez a jelentés részletes információkat tartalmaz a felmerült költségekről, valamint minden olyan kockázatról, amely hatással lehet az összköltségre.

(5)   Ezt a rendeletet a (2) bekezdéssel összhangban megállapított időponttól kell alkalmazni.

Az első albekezdéstől eltérve:

| a) | a 4. cikk (4) bekezdését, az 5. cikket, a 8. cikk (4) bekezdését, a 9. cikk (1) és (5) bekezdését, a 15. cikk (7) bekezdését, a 19. cikket, a 20. cikk (3) és (4) bekezdését, a 32. cikk (4) bekezdését, a 33. cikk (4) bekezdését, a 47. cikk (4) bekezdését, a 48. cikk (6) bekezdését, a 60. cikk (6) és (9) bekezdését, a 61. és a 62. cikket, a 63. cikk 1–6. és 8. pontját, valamint e cikk (3) és (4) bekezdését e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (4) bekezdését, az 5. cikket, a 8. cikk (4) bekezdését, a 9. cikk (1) és (5) bekezdését, a 15. cikk (7) bekezdését, a 19. cikket, a 20. cikk (3) és (4) bekezdését, a 32. cikk (4) bekezdését, a 33. cikk (4) bekezdését, a 47. cikk (4) bekezdését, a 48. cikk (6) bekezdését, a 60. cikk (6) és (9) bekezdését, a 61. és a 62. cikket, a 63. cikk 1–6. és 8. pontját, valamint e cikk (3) és (4) bekezdését e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni;

| b) | a 63. cikk 9. pontját 2019. december 28-tól kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a 63. cikk 9. pontját 2019. december 28-tól kell alkalmazni;

| c) | a 63. cikk 7. pontját 2020. december 28-tól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a 63. cikk 7. pontját 2020. december 28-tól kell alkalmazni.

(6)   A (2) bekezdésben említett bizottsági határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 28-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

K. EDTSTADLER

---

(1)  Az Európai Parlament 2018. október 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. november 19-i határozata.

1

(2)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

2

(3)  A Tanács 2424/2001/EK rendelete (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről (HL L 328., 2001.12.13., 4. o.).

3

(4)  A Tanács 2001/886/IB határozata (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről (HL L 328., 2001.12.13., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

5

(6)  A Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 56. oldalát).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

14

(15)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

17

(18)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

19

(20)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

20

(21)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

21

(22)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

22

(23)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

23

(24)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

24

(25)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

25

(26)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

26

(27)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

27

(28)  A Tanács 2010/365/EU határozata (2010. június 29.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról (HL L 166., 2010.7.1., 17. o.).

28

(29)  A Tanács (EU) 2018/934 határozata (2018. június 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről (HL L 165., 2018.7.2., 37. o.).

29

(30)  A Tanács (EU) 2017/733 határozata (2017. április 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Horvát Köztársaságban történő alkalmazásáról (HL L 108., 2017.4.26., 31. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (
  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

31

(

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

33

(34)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

35

(36)  A Tanács 377/2004/EK rendelete (2004. február 19.) a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról (HL L 64., 2004.3.2., 1. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

37

---

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 1987/2006/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk | 11. cikk |
| 12. cikk | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk | 14. cikk |
| 15. cikk | 15. cikk |
| 16. cikk | 16. cikk |
| 17. cikk | 17. cikk |
| 18. cikk | 18. cikk |
| 19. cikk | 19. cikk |
| 20. cikk | 20.cikk |
| 21. cikk | 21. cikk |
| 22. cikk | 32. és 33. cikk |
| 23. cikk | 22. cikk |
| — | 23. cikk |
| 24. cikk | 24. cikk |
| 25. cikk | 26. cikk |
| 26. cikk | 25. cikk |
| — | 27. cikk |
| — | 28. cikk |
| — | 29. cikk |
| — | 30. cikk |
| — | 31. cikk |
| 27. cikk | 34. cikk |
| 27a. cikk | 35. cikk |
| 27b. cikk | 36. cikk |
| — | 37. cikk |
| 28. cikk | 38. cikk |
| 29. cikk | 39. cikk |
| 30. cikk | 40. cikk |
| 31. cikk | 41. cikk |
| 32. cikk | 42. cikk |
| 33. cikk | 43. cikk |
| 34. cikk | 44. cikk |
| — | 45. cikk |
| 35. cikk | 46. cikk |
| 36. cikk | 47. cikk |
| 37. cikk | 48. cikk |
| 38. cikk | 49. cikk |
| 39. cikk | 50. cikk |
| 40. cikk | — |
| — | 51. cikk |
| 41. cikk | 53. cikk |
| 42. cikk | 52. cikk |
| 43. cikk | 54. cikk |
| 44. cikk | 55. cikk |
| 45. cikk | 56. cikk |
| 46. cikk | 57. cikk |
| 47. cikk | — |
| 48. cikk | 58. cikk |
| 49. cikk | 59. cikk |
| 50. cikk | 60. cikk |
| — | 61. cikk |
| 51. cikk | 62. cikk |
| 52. cikk | — |
| — | 63. cikk |
| — | 64. cikk |
| 53. cikk | — |
| — | 65. cikk |
| 54. cikk | — |
| 55. cikk | 66. cikk |

1987/2006/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

14. cikk

15. cikk

15. cikk

16. cikk

16. cikk

17. cikk

17. cikk

18. cikk

18. cikk

19. cikk

19. cikk

20. cikk

20.cikk

21. cikk

21. cikk

22. cikk

32. és 33. cikk

23. cikk

22. cikk

—

23. cikk

24. cikk

24. cikk

25. cikk

26. cikk

26. cikk

25. cikk

—

27. cikk

—

28. cikk

—

29. cikk

—

30. cikk

—

31. cikk

27. cikk

34. cikk

27a. cikk

35. cikk

27b. cikk

36. cikk

—

37. cikk

28. cikk

38. cikk

29. cikk

39. cikk

30. cikk

40. cikk

31. cikk

41. cikk

32. cikk

42. cikk

33. cikk

43. cikk

34. cikk

44. cikk

—

45. cikk

35. cikk

46. cikk

36. cikk

47. cikk

37. cikk

48. cikk

38. cikk

49. cikk

39. cikk

50. cikk

40. cikk

—

—

51. cikk

41. cikk

53. cikk

42. cikk

52. cikk

43. cikk

54. cikk

44. cikk

55. cikk

45. cikk

56. cikk

46. cikk

57. cikk

47. cikk

—

48. cikk

58. cikk

49. cikk

59. cikk

50. cikk

60. cikk

—

61. cikk

51. cikk

62. cikk

52. cikk

—

—

63. cikk

—

64. cikk

53. cikk

—

—

65. cikk

54. cikk

—

55. cikk

66. cikk

---

| 2018.12.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 312/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 312/56

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1862 RENDELETE

(2018. november 28.)

a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe integrált schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazására. A SIS az egyik legfőbb olyan ellensúlyozó intézkedés, amely hozzájárul az Unióban a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség magas fokú biztonságának fenntartásához azáltal, hogy támogatja az operatív együttműködést az illetékes nemzeti hatóságok, különösen a határőrségek, a rendőrségek, a vámhatóságok, a bevándorlási hatóságok, valamint a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért és a büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős hatóságok között. |
| --- | --- |

(1)

A Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe integrált schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazására. A SIS az egyik legfőbb olyan ellensúlyozó intézkedés, amely hozzájárul az Unióban a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség magas fokú biztonságának fenntartásához azáltal, hogy támogatja az operatív együttműködést az illetékes nemzeti hatóságok, különösen a határőrségek, a rendőrségek, a vámhatóságok, a bevándorlási hatóságok, valamint a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért és a büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős hatóságok között.

| (2) | A SIS-t eredetileg a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (2) (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében hozták létre. A SIS második generációjának (a továbbiakban: SIS II) kifejlesztésére a 2424/2001/EK tanácsi rendelet (3) és a 2001/886/IB tanácsi határozat (4) értelmében a Bizottság kapott megbízást. A SIS II létrehozására később az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozattal (6) került sor. A SIS II a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény értelmében létrehozott SIS helyébe lépett. |
| --- | --- |

(2)

A SIS-t eredetileg a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (2) (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében hozták létre. A SIS második generációjának (a továbbiakban: SIS II) kifejlesztésére a 2424/2001/EK tanácsi rendelet (3) és a 2001/886/IB tanácsi határozat (4) értelmében a Bizottság kapott megbízást. A SIS II létrehozására később az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozattal (6) került sor. A SIS II a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény értelmében létrehozott SIS helyébe lépett.

| (3) | Három évvel a SIS II működésének megkezdése után a Bizottság az 1987/2006/EK rendelettel, valamint a 2007/533/IB határozattal összhangban elvégezte a rendszer értékelését. A Bizottság az 1987/2006/EK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével, 43. cikkének (3) bekezdésével és 50. cikkének (5) bekezdésével, valamint a 2007/533/IB határozat 59. cikkének (3) bekezdésével és 66. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2016. december 21-én benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Schengeni Információs Rendszer második generációjáról (SIS II) szóló értékelési jelentést és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentumot. Az e dokumentumokban megfogalmazott ajánlásoknak adott esetben tükröződniük kell ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(3)

Három évvel a SIS II működésének megkezdése után a Bizottság az 1987/2006/EK rendelettel, valamint a 2007/533/IB határozattal összhangban elvégezte a rendszer értékelését. A Bizottság az 1987/2006/EK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével, 43. cikkének (3) bekezdésével és 50. cikkének (5) bekezdésével, valamint a 2007/533/IB határozat 59. cikkének (3) bekezdésével és 66. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2016. december 21-én benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Schengeni Információs Rendszer második generációjáról (SIS II) szóló értékelési jelentést és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentumot. Az e dokumentumokban megfogalmazott ajánlásoknak adott esetben tükröződniük kell ebben a rendeletben.

| (4) | Ez a rendelet képezi a SIS jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik része V. címe 4. és 5. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. Az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkotja a SIS jogalapját az EUMSZ V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet képezi a SIS jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik része V. címe 4. és 5. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. Az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkotja a SIS jogalapját az EUMSZ V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

| (5) | Annak ténye, hogy a SIS jogalapja több különálló jogi eszközből áll, nem befolyásolja azt az elvet, hogy a SIS egyetlen információs rendszert alkot, és ekként kell működtetni. A kiegészítő információk cseréjének biztosítása céljából a SIS részét kell, hogy képezze a SIRENE irodáknak nevezett nemzeti irodák egyetlen hálózata. E jogi eszközök bizonyos rendelkezéseinek ezért meg kell egyezniük. |
| --- | --- |

(5)

Annak ténye, hogy a SIS jogalapja több különálló jogi eszközből áll, nem befolyásolja azt az elvet, hogy a SIS egyetlen információs rendszert alkot, és ekként kell működtetni. A kiegészítő információk cseréjének biztosítása céljából a SIS részét kell, hogy képezze a SIRENE irodáknak nevezett nemzeti irodák egyetlen hálózata. E jogi eszközök bizonyos rendelkezéseinek ezért meg kell egyezniük.

| (6) | Meg kell határozni a SIS céljait, műszaki architektúrájának egyes elemeit és a finanszírozását, meg kell határozni a végponttól végpontig terjedő működésére és felhasználására vonatkozó szabályokat, valamint a felelősségi köröket. Meg kell határozni továbbá a rendszerbe bevinni szükséges adatok kategóriáit, az adatbevitel és az adatkezelés céljait, valamint az adatok bevitelének a feltételeit. Szabályok megállapítása szükséges emellett a figyelmeztető jelzések törlésének, az adatokhoz való hozzáférésre jogosult hatóságoknak, a biometrikus adatok használatának a szabályozásához, valamint az adatvédelemi és adatkezelési szabályok részletesebb meghatározásához. |
| --- | --- |

(6)

Meg kell határozni a SIS céljait, műszaki architektúrájának egyes elemeit és a finanszírozását, meg kell határozni a végponttól végpontig terjedő működésére és felhasználására vonatkozó szabályokat, valamint a felelősségi köröket. Meg kell határozni továbbá a rendszerbe bevinni szükséges adatok kategóriáit, az adatbevitel és az adatkezelés céljait, valamint az adatok bevitelének a feltételeit. Szabályok megállapítása szükséges emellett a figyelmeztető jelzések törlésének, az adatokhoz való hozzáférésre jogosult hatóságoknak, a biometrikus adatok használatának a szabályozásához, valamint az adatvédelemi és adatkezelési szabályok részletesebb meghatározásához.

| (7) | A SIS-ben található figyelmeztető jelzések csak az adott személy vagy tárgy azonosításához szükséges információkat és a foganatosítandó intézkedés megnevezését tartalmazzák. A tagállamoknak ezért szükség esetén kiegészítő információkat kell kicserélniük egymással a figyelmeztető jelzésekhez kapcsolódóan. |
| --- | --- |

(7)

A SIS-ben található figyelmeztető jelzések csak az adott személy vagy tárgy azonosításához szükséges információkat és a foganatosítandó intézkedés megnevezését tartalmazzák. A tagállamoknak ezért szükség esetén kiegészítő információkat kell kicserélniük egymással a figyelmeztető jelzésekhez kapcsolódóan.

| (8) | A SIS egy központi rendszerből (a továbbiakban: SIS központi rendszer), valamint nemzeti rendszerekből áll. A nemzeti rendszerek a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatát tartalmazhatják, amelyeket két vagy több tagállam megoszthat egymással. Tekintve, hogy a SIS a legfontosabb információcsere-eszköz Európában a biztonság és a hatékony határigazgatás biztosítására, gondoskodni kell arról, hogy központi és nemzeti szinten egyaránt megszakítás nélkül üzemeljen. A SIS rendelkezésre állását központi és nemzeti szinten szorosan nyomon kell követni, és minden olyan esetet, amikor a SIS a végfelhasználók számára nem áll rendelkezésre, nyilvántartásba kell venni, és jelenteni kell a nemzeti és uniós szintű érdekelt felek felé. Valamennyi tagállamnak tartalék rendszert kell létrehoznia a nemzeti rendszeréhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell továbbá a SIS központi rendszerhez való folyamatos kapcsolódásról, oly módon, hogy megkettőzött és fizikailag és földrajzilag elkülönített – kapcsolódási pontokkal rendelkeznek. A SIS központi rendszert és a kommunikációs infrastruktúrát úgy kell üzemeltetni, hogy működésük napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át biztosított legyen. Ennek érdekében az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (a továbbiakban: eu-LISA) független hatásvizsgálattól és költség-haszon elemzéstől függően műszaki megoldásokat kell megvalósítania a SIS folyamatos rendelkezésre állásának fokozott biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(8)

A SIS egy központi rendszerből (a továbbiakban: SIS központi rendszer), valamint nemzeti rendszerekből áll. A nemzeti rendszerek a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatát tartalmazhatják, amelyeket két vagy több tagállam megoszthat egymással. Tekintve, hogy a SIS a legfontosabb információcsere-eszköz Európában a biztonság és a hatékony határigazgatás biztosítására, gondoskodni kell arról, hogy központi és nemzeti szinten egyaránt megszakítás nélkül üzemeljen. A SIS rendelkezésre állását központi és nemzeti szinten szorosan nyomon kell követni, és minden olyan esetet, amikor a SIS a végfelhasználók számára nem áll rendelkezésre, nyilvántartásba kell venni, és jelenteni kell a nemzeti és uniós szintű érdekelt felek felé. Valamennyi tagállamnak tartalék rendszert kell létrehoznia a nemzeti rendszeréhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell továbbá a SIS központi rendszerhez való folyamatos kapcsolódásról, oly módon, hogy megkettőzött és fizikailag és földrajzilag elkülönített – kapcsolódási pontokkal rendelkeznek. A SIS központi rendszert és a kommunikációs infrastruktúrát úgy kell üzemeltetni, hogy működésük napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át biztosított legyen. Ennek érdekében az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (a továbbiakban: eu-LISA) független hatásvizsgálattól és költség-haszon elemzéstől függően műszaki megoldásokat kell megvalósítania a SIS folyamatos rendelkezésre állásának fokozott biztosítása céljából.

| (9) | Olyan kézikönyvet kell fenntartani, amely részletes szabályokat tartalmaz a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedésekkel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére vonatkozóan (SIRENE-kézikönyv). A SIRENE-irodáknak gyors és hatékony módon kell biztosítaniuk az ilyen információk cseréjét. |
| --- | --- |

(9)

Olyan kézikönyvet kell fenntartani, amely részletes szabályokat tartalmaz a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedésekkel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére vonatkozóan (SIRENE-kézikönyv). A SIRENE-irodáknak gyors és hatékony módon kell biztosítaniuk az ilyen információk cseréjét.

| (10) | A – többek között a figyelmeztető jelzésben megállapított foganatosítandó intézkedéssel kapcsolatos – kiegészítő információk hatékony cseréjének biztosítása érdekében helyénvaló megerősíteni a SIRENE-irodák működését a rendelkezésre álló erőforrásokra és a felhasználói képzésre, valamint a többi SIRENE-irodától érkező megkeresések megválaszolásának idejére vonatkozó követelmények meghatározásával. |
| --- | --- |

(10)

A – többek között a figyelmeztető jelzésben megállapított foganatosítandó intézkedéssel kapcsolatos – kiegészítő információk hatékony cseréjének biztosítása érdekében helyénvaló megerősíteni a SIRENE-irodák működését a rendelkezésre álló erőforrásokra és a felhasználói képzésre, valamint a többi SIRENE-irodától érkező megkeresések megválaszolásának idejére vonatkozó követelmények meghatározásával.

| (11) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a SIRENE-irodáik személyzete rendelkezzen azokkal a nyelvi készségekkel, valamint a releváns jogszabályokra és eljárási szabályokra vonatkozó azon ismeretekkel, amelyek a feladataik ellátásához szükségesek. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a SIRENE-irodáik személyzete rendelkezzen azokkal a nyelvi készségekkel, valamint a releváns jogszabályokra és eljárási szabályokra vonatkozó azon ismeretekkel, amelyek a feladataik ellátásához szükségesek.

| (12) | A SIS funkcióinak maradéktalan kihasználása érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók és a SIRENE-irodák személyzete rendszeres képzésben részesüljenek, többek között az adatbiztonsággal, az adatvédelemmel, valamint az adatminőséggel kapcsolatban is. A SIRENE-irodáknak közre kell működniük a képzési programok kidolgozásában. A SIRENE-irodáknak emellett lehetőség szerint évente legalább egyszer lehetőséget kell kínálniuk a munkaerőcserére más SIRENE-irodákkal. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak annak elkerülése érdekében, hogy a személyzet fluktuációja miatt szaktudás és a tapasztalat vesszen el. |
| --- | --- |

(12)

A SIS funkcióinak maradéktalan kihasználása érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a végfelhasználók és a SIRENE-irodák személyzete rendszeres képzésben részesüljenek, többek között az adatbiztonsággal, az adatvédelemmel, valamint az adatminőséggel kapcsolatban is. A SIRENE-irodáknak közre kell működniük a képzési programok kidolgozásában. A SIRENE-irodáknak emellett lehetőség szerint évente legalább egyszer lehetőséget kell kínálniuk a munkaerőcserére más SIRENE-irodákkal. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak annak elkerülése érdekében, hogy a személyzet fluktuációja miatt szaktudás és a tapasztalat vesszen el.

| (13) | A SIS központi elemeinek üzemeltetési igazgatását az eu-LISA végzi. Annak érdekében, hogy az eu-LISA mozgósítani tudja a szükséges pénzügyi és személyi erőforrásokat a SIS központi rendszernek és a kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásának az összes vonatkozására kiterjedően, e rendeletnek részletesen meg kell határoznia az eu-LISA feladatait, különösen a kiegészítő információk cseréjének technikai vonatkozásai tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A SIS központi elemeinek üzemeltetési igazgatását az eu-LISA végzi. Annak érdekében, hogy az eu-LISA mozgósítani tudja a szükséges pénzügyi és személyi erőforrásokat a SIS központi rendszernek és a kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásának az összes vonatkozására kiterjedően, e rendeletnek részletesen meg kell határoznia az eu-LISA feladatait, különösen a kiegészítő információk cseréjének technikai vonatkozásai tekintetében.

| (14) | A SIS-be bevitt adatok pontosságáért a tagállamok által viselt felelősség, valamint a SIRENE-irodák minőségkoordinátori szerepének sérelme nélkül, az eu-LISA-nak kell felelnie az adatminőségnek egy központi adatminőség-ellenőrzési eszköz bevezetésével történő javításáért, valamint a Bizottságnak és a tagállamoknak történő rendszeres időközönkénti jelentéstételért. A Bizottságnak célszerű jelentést tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felmerült adatminőségi problémákról. A SIS-be bevitt adatok minőségének további javítása érdekében az eu-LISA-nak képzéseket kell kínálnia a SIS használatáról a nemzeti képzési szervek, valamint lehetőség szerint a SIRENE-irodák és a végfelhasználók számára. |
| --- | --- |

(14)

A SIS-be bevitt adatok pontosságáért a tagállamok által viselt felelősség, valamint a SIRENE-irodák minőségkoordinátori szerepének sérelme nélkül, az eu-LISA-nak kell felelnie az adatminőségnek egy központi adatminőség-ellenőrzési eszköz bevezetésével történő javításáért, valamint a Bizottságnak és a tagállamoknak történő rendszeres időközönkénti jelentéstételért. A Bizottságnak célszerű jelentést tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felmerült adatminőségi problémákról. A SIS-be bevitt adatok minőségének további javítása érdekében az eu-LISA-nak képzéseket kell kínálnia a SIS használatáról a nemzeti képzési szervek, valamint lehetőség szerint a SIRENE-irodák és a végfelhasználók számára.

| (15) | Az eu-LISA-nak képesnek kell lennie arra, hogy korszerű kapacitást alakítson ki a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Europolnak, az Eurojustnak, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek szóló statisztikai jelentéstétel céljára az adatok integritásának veszélyeztetése nélkül, hogy lehetővé váljon a SIS használatának megfelelőbb figyelemmel kísérése és a bűncselekményekkel kapcsolatos tendenciák elemzése céljából. Ezért központi adattárat kell létrehozni. Az adattárban őrzött vagy az adattár segítségével előállított statisztikák nem tartalmazhatnak semmilyen személyes adatot. A tagállamoknak a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti, e rendelet szerinti együttműködés keretében közölniük kell a hozzáféréshez, a pontatlan adatok helyesbítéséhez és a jogellenesen tárolt adatok törléséhez való jog gyakorlására vonatkozó statisztikákat. |
| --- | --- |

(15)

Az eu-LISA-nak képesnek kell lennie arra, hogy korszerű kapacitást alakítson ki a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Europolnak, az Eurojustnak, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek szóló statisztikai jelentéstétel céljára az adatok integritásának veszélyeztetése nélkül, hogy lehetővé váljon a SIS használatának megfelelőbb figyelemmel kísérése és a bűncselekményekkel kapcsolatos tendenciák elemzése céljából. Ezért központi adattárat kell létrehozni. Az adattárban őrzött vagy az adattár segítségével előállított statisztikák nem tartalmazhatnak semmilyen személyes adatot. A tagállamoknak a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti, e rendelet szerinti együttműködés keretében közölniük kell a hozzáféréshez, a pontatlan adatok helyesbítéséhez és a jogellenesen tárolt adatok törléséhez való jog gyakorlására vonatkozó statisztikákat.

| (16) | Új adatkategóriákat kell bevezetni a SIS-be annak érdekében, hogy a végfelhasználók időveszteség nélkül megalapozott döntéseket hozhassanak az adott figyelmeztető jelzés alapján. Ezért a személyazonosság megállapításának megkönnyítése és a többszörös személyazonosságot használók felderítése érdekében a figyelmeztető jelzésnek tartalmaznia kell az érintett egyén személyazonosító okmányára vagy annak számára való hivatkozást, és az okmány – lehetőleg színes – másolatát, amennyiben az említett információk rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(16)

Új adatkategóriákat kell bevezetni a SIS-be annak érdekében, hogy a végfelhasználók időveszteség nélkül megalapozott döntéseket hozhassanak az adott figyelmeztető jelzés alapján. Ezért a személyazonosság megállapításának megkönnyítése és a többszörös személyazonosságot használók felderítése érdekében a figyelmeztető jelzésnek tartalmaznia kell az érintett egyén személyazonosító okmányára vagy annak számára való hivatkozást, és az okmány – lehetőleg színes – másolatát, amennyiben az említett információk rendelkezésre állnak.

| (17) | Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – amennyiben az kifejezetten szükséges – külön információt vigyenek be a SIS-be a személyek bármilyen egyedi, objektív és nem változó testi ismertetőjelére, például tetoválásra, bőrfoltra vagy hegre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – amennyiben az kifejezetten szükséges – külön információt vigyenek be a SIS-be a személyek bármilyen egyedi, objektív és nem változó testi ismertetőjelére, például tetoválásra, bőrfoltra vagy hegre vonatkozóan.

| (18) | A figyelmeztető jelzések létrehozásakor minden rendelkezésre álló lényeges adatot – különösen az érintett egyén utónevét – be kell vinni, hogy minimálisra csökkenjen a téves találatok és a felesleges operatív tevékenységek kockázata. |
| --- | --- |

(18)

A figyelmeztető jelzések létrehozásakor minden rendelkezésre álló lényeges adatot – különösen az érintett egyén utónevét – be kell vinni, hogy minimálisra csökkenjen a téves találatok és a felesleges operatív tevékenységek kockázata.

| (19) | A SIS-ben nem tárolhatók a lekérdezéshez használt adatok, kivéve azokat a naplófájlokat, amelyek a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzését, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzését, az önellenőrzést és a nemzeti rendszerek megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és az adatbiztonságnak a biztosítását szolgálják. |
| --- | --- |

(19)

A SIS-ben nem tárolhatók a lekérdezéshez használt adatok, kivéve azokat a naplófájlokat, amelyek a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzését, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzését, az önellenőrzést és a nemzeti rendszerek megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és az adatbiztonságnak a biztosítását szolgálják.

| (20) | A SIS-nek lehetővé kell tennie a biometrikus adatok kezelését az érintett egyének megbízható azonosítása érdekében. A fényképek, arcképmások és daktiloszkópiai adatok bevitelének a SIS-be és az ilyen adattok bármilyen módon történő felhasználásának a célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia, az uniós jogban megengedett módon kell történnie, tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, ezen belül a gyermek mindenek felett álló érdekét, és összhangban kell lennie az uniós adatvédelmi jogszabályokkal, ideértve az e rendeletben foglalt releváns adatvédelmi rendelkezéseket is. Ugyanezen összefüggésben – megfelelő biztosítékok, az érintett egyén adatkategóriánkénti, különösen a tenyérnyomatokra vonatkozó hozzájárulásának megszerzése és az ilyen személyes adatok jogszerű kezelése céljainak szigorú korlátozása mellett – a téves azonosítás által okozott kellemetlenségek elkerülése érdekében a SIS-nek lehetővé kell tennie azon egyének adatainak kezelését is, akiknek a személyazonosságával visszaéltek. |
| --- | --- |

(20)

A SIS-nek lehetővé kell tennie a biometrikus adatok kezelését az érintett egyének megbízható azonosítása érdekében. A fényképek, arcképmások és daktiloszkópiai adatok bevitelének a SIS-be és az ilyen adattok bármilyen módon történő felhasználásának a célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia, az uniós jogban megengedett módon kell történnie, tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, ezen belül a gyermek mindenek felett álló érdekét, és összhangban kell lennie az uniós adatvédelmi jogszabályokkal, ideértve az e rendeletben foglalt releváns adatvédelmi rendelkezéseket is. Ugyanezen összefüggésben – megfelelő biztosítékok, az érintett egyén adatkategóriánkénti, különösen a tenyérnyomatokra vonatkozó hozzájárulásának megszerzése és az ilyen személyes adatok jogszerű kezelése céljainak szigorú korlátozása mellett – a téves azonosítás által okozott kellemetlenségek elkerülése érdekében a SIS-nek lehetővé kell tennie azon egyének adatainak kezelését is, akiknek a személyazonosságával visszaéltek.

| (21) | A tagállamoknak meg kell teremteniük a szükséges technikai feltételeket ahhoz, hogy minden olyan alkalommal, amikor a végfelhasználók jogosultak lekérdezni a nemzeti rendőrségi vagy bevándorlási adatbázist, egyidejűleg a SIS-t is lekérdezzék az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 4. cikkében és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikkében foglalt elvekre figyelemmel. Ez annak biztosítására szolgál, hogy a SIS a belső határellenőrzés nélküli térségen belüli legfőbb ellensúlyozó intézkedésként működjön, és megfelelőbb eszköz legyen a bűnözés határokon átnyúló dimenziójának és a bűnözők mobilitásának visszaszorítására. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamoknak meg kell teremteniük a szükséges technikai feltételeket ahhoz, hogy minden olyan alkalommal, amikor a végfelhasználók jogosultak lekérdezni a nemzeti rendőrségi vagy bevándorlási adatbázist, egyidejűleg a SIS-t is lekérdezzék az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 4. cikkében és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikkében foglalt elvekre figyelemmel. Ez annak biztosítására szolgál, hogy a SIS a belső határellenőrzés nélküli térségen belüli legfőbb ellensúlyozó intézkedésként működjön, és megfelelőbb eszköz legyen a bűnözés határokon átnyúló dimenziójának és a bűnözők mobilitásának visszaszorítására.

| (22) | E rendeletnek meg kell határoznia a daktiloszkópiai adatok, fényképek és arcképmások személyazonosítási és ellenőrzési célú felhasználásának feltételeit. Arcképmásokat és fényképeket személyazonosítási céllal csak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben lehet alkalmazni. Az említett felhasználás feltétele, hogy a Bizottság jelentésben megerősítse a technológia elérhetőségét, megbízhatóságát és készenlétét. |
| --- | --- |

(22)

E rendeletnek meg kell határoznia a daktiloszkópiai adatok, fényképek és arcképmások személyazonosítási és ellenőrzési célú felhasználásának feltételeit. Arcképmásokat és fényképeket személyazonosítási céllal csak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben lehet alkalmazni. Az említett felhasználás feltétele, hogy a Bizottság jelentésben megerősítse a technológia elérhetőségét, megbízhatóságát és készenlétét.

| (23) | A SIS-en belüli automatizált ujjnyomat-azonosító szolgáltatás bevezetése kiegészíti a kijelölt nemzeti DNS-adatbázisokhoz és automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerekhez való kölcsönös, határokon átnyúló online hozzáférésre vonatkozó, a 2008/615/IB (11) és a 2008/616/IB tanácsi határozatban (12) foglalt meglévő prümi mechanizmust. A daktiloszkópiai adatok SIS-ben történő lekérdezése lehetővé teszi az elkövető aktív keresését. Ezért lehetővé kell tenni ismeretlen elkövetők daktiloszkópiai adatainak a SIS-be való feltöltését, feltéve hogy az a személy, akitől az említett adatok származnak, igen nagy valószínűséggel azonosítható egy súlyos bűncselekmény vagy terrorcselekmény elkövetőjeként. Ez különösen abban az esetben valósul meg, ha a daktiloszkópiai adatokat a bűncselekményhez használt fegyveren vagy más tárgyon találták. A daktiloszkópiai adatoknak a bűncselekmény elkövetése helyszínén való puszta jelenléte nem tekinthető igen nagy valószínűséggel arra utaló jelnek, hogy az elkövető daktiloszkópiai adatairól van szó. Az ilyen figyelmeztető jelzések létrehozásának további előfeltételeként kell előírni, hogy a gyanúsított személyazonossága semmilyen más releváns nemzeti, uniós vagy nemzetközi adatbázisból származó adatok segítségével ne legyen megállapítható. Ha a daktiloszkópiaiadat-lekérdezés potenciális egyezést jelez, a tagállamnak – szakértők bevonása mellett – további ellenőrzéseket kell végeznie annak megállapítása érdekében, hogy valóban a gyanúsítottól származnak-e a SIS-ben tárolt nyomatok, valamint meg kell állapítania az adott személy személyazonosságát. Az eljárást a nemzeti jognak kell szabályoznia. A személyazonosság megállapítása lényegesen elősegítheti a nyomozást és a letartóztatás valamennyi feltételének teljesülése esetén őrizetbe vételt eredményezhet. |
| --- | --- |

(23)

A SIS-en belüli automatizált ujjnyomat-azonosító szolgáltatás bevezetése kiegészíti a kijelölt nemzeti DNS-adatbázisokhoz és automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerekhez való kölcsönös, határokon átnyúló online hozzáférésre vonatkozó, a 2008/615/IB (11) és a 2008/616/IB tanácsi határozatban (12) foglalt meglévő prümi mechanizmust. A daktiloszkópiai adatok SIS-ben történő lekérdezése lehetővé teszi az elkövető aktív keresését. Ezért lehetővé kell tenni ismeretlen elkövetők daktiloszkópiai adatainak a SIS-be való feltöltését, feltéve hogy az a személy, akitől az említett adatok származnak, igen nagy valószínűséggel azonosítható egy súlyos bűncselekmény vagy terrorcselekmény elkövetőjeként. Ez különösen abban az esetben valósul meg, ha a daktiloszkópiai adatokat a bűncselekményhez használt fegyveren vagy más tárgyon találták. A daktiloszkópiai adatoknak a bűncselekmény elkövetése helyszínén való puszta jelenléte nem tekinthető igen nagy valószínűséggel arra utaló jelnek, hogy az elkövető daktiloszkópiai adatairól van szó. Az ilyen figyelmeztető jelzések létrehozásának további előfeltételeként kell előírni, hogy a gyanúsított személyazonossága semmilyen más releváns nemzeti, uniós vagy nemzetközi adatbázisból származó adatok segítségével ne legyen megállapítható. Ha a daktiloszkópiaiadat-lekérdezés potenciális egyezést jelez, a tagállamnak – szakértők bevonása mellett – további ellenőrzéseket kell végeznie annak megállapítása érdekében, hogy valóban a gyanúsítottól származnak-e a SIS-ben tárolt nyomatok, valamint meg kell állapítania az adott személy személyazonosságát. Az eljárást a nemzeti jognak kell szabályoznia. A személyazonosság megállapítása lényegesen elősegítheti a nyomozást és a letartóztatás valamennyi feltételének teljesülése esetén őrizetbe vételt eredményezhet.

| (24) | Lehetővé kell tenni a bűncselekmények elkövetésének helyszínén talált teljes vagy hiányos ujjnyomatok vagy tenyérnyomatok lekérdezését a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokkal, ha nagy valószínűséggel megállapítható, hogy azok a súlyos bűncselekmény vagy terrorista bűncselekmény elkövetőjétől származnak, valamint ha ezzel az összevetéssel egyidejűleg a releváns nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban is lekérdezést hajtanak végre. Különös figyelmet kell fordítani a biometrikus adatok – és azokon belül a látens daktiloszkópiai adatok – tárolására alkalmazandó minőségi előírások meghatározásának. |
| --- | --- |

(24)

Lehetővé kell tenni a bűncselekmények elkövetésének helyszínén talált teljes vagy hiányos ujjnyomatok vagy tenyérnyomatok lekérdezését a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokkal, ha nagy valószínűséggel megállapítható, hogy azok a súlyos bűncselekmény vagy terrorista bűncselekmény elkövetőjétől származnak, valamint ha ezzel az összevetéssel egyidejűleg a releváns nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban is lekérdezést hajtanak végre. Különös figyelmet kell fordítani a biometrikus adatok – és azokon belül a látens daktiloszkópiai adatok – tárolására alkalmazandó minőségi előírások meghatározásának.

| (25) | Minden olyan esetben, amikor semmilyen más eszközzel nem állapítható meg egy személy személyazonossága, daktiloszkópiai adatokat kell felhasználni az azonosítás megkísérlésére. A személyazonosság daktiloszkópiai adatok felhasználásával történő megállapításának minden esetben megengedettnek kell lennie. |
| --- | --- |

(25)

Minden olyan esetben, amikor semmilyen más eszközzel nem állapítható meg egy személy személyazonossága, daktiloszkópiai adatokat kell felhasználni az azonosítás megkísérlésére. A személyazonosság daktiloszkópiai adatok felhasználásával történő megállapításának minden esetben megengedettnek kell lennie.

| (26) | Lehetővé kell tenni DNS-profiloknak a figyelmeztető jelzésben való rögzítését olyan – jól körülhatárolt – esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre daktiloszkópiai adatok. Az említett DNS-profilokhoz csak az erre felhatalmazott felhasználók részére szabad hozzáférést biztosítani. A DNS-profilok rendeltetése, hogy megkönnyítsék a védelemre szoruló eltűnt személyek, különösen az eltűnt gyermekek azonosítását, többek között a közvetlen felmenők, leszármazottak vagy testvérek DNS-profiljainak felhasználása útján. A DNS-adatok csak az eltűnt személy azonosításához feltétlenül szükséges információkat foglalhatják magukban. |
| --- | --- |

(26)

Lehetővé kell tenni DNS-profiloknak a figyelmeztető jelzésben való rögzítését olyan – jól körülhatárolt – esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre daktiloszkópiai adatok. Az említett DNS-profilokhoz csak az erre felhatalmazott felhasználók részére szabad hozzáférést biztosítani. A DNS-profilok rendeltetése, hogy megkönnyítsék a védelemre szoruló eltűnt személyek, különösen az eltűnt gyermekek azonosítását, többek között a közvetlen felmenők, leszármazottak vagy testvérek DNS-profiljainak felhasználása útján. A DNS-adatok csak az eltűnt személy azonosításához feltétlenül szükséges információkat foglalhatják magukban.

| (27) | DNS-profilok kizárólag abban az esetben hívhatók le a SIS-ből, ha az azonosítás szükséges és arányos intézkedésnek minősül e rendelet céljai szempontjából. DNS-profilok nem hívhatók le, illetve kezelhetők a SIS-be történt bevitelük céljától eltérő célokból. Az e rendeletben meghatározott adatvédelmi és adatbiztonsági szabályoknak a DNS-profilokra is vonatkozniuk kell. Szükség esetén további biztosítékokról kell gondoskodni a DNS-profilok felhasználására vonatkozóan a téves egyezések, az adatok feltörése vagy harmadik felekkel való jogosulatlan megosztása kockázatának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(27)

DNS-profilok kizárólag abban az esetben hívhatók le a SIS-ből, ha az azonosítás szükséges és arányos intézkedésnek minősül e rendelet céljai szempontjából. DNS-profilok nem hívhatók le, illetve kezelhetők a SIS-be történt bevitelük céljától eltérő célokból. Az e rendeletben meghatározott adatvédelmi és adatbiztonsági szabályoknak a DNS-profilokra is vonatkozniuk kell. Szükség esetén további biztosítékokról kell gondoskodni a DNS-profilok felhasználására vonatkozóan a téves egyezések, az adatok feltörése vagy harmadik felekkel való jogosulatlan megosztása kockázatának elkerülése érdekében.

| (28) | A SIS-nek tartalmaznia kell az átadási letartóztatás céljából körözött személyekre és a kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzéseken túl helyénvaló rendelkezni az átadási és kiadatási eljárásokhoz szükséges kiegészítő információknak a SIRENE-irodákon keresztül történő cseréjéről is. Különösen a 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (13) 8. cikkében említett adatokat kell a SIS-ben kezelni. Operatív indokok miatt helyénvaló, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az igazságügyi hatóságok engedélyével ideiglenesen hozzáférhetetlenné tegyen egy letartóztatás céljából kiadott, már meglévő figyelmeztető jelzést, ha intenzíven és aktívan keresnek egy európai elfogatóparancs hatálya alatt álló személyt, és a konkrét keresési műveletben részt nem vevő végfelhasználók veszélyeztethetik a sikeres végkimenetelt. Az ilyen figyelmeztető jelzések ideiglenes hozzáférhetetlensége alapesetben nem haladhatja meg a 48 órát. |
| --- | --- |

(28)

A SIS-nek tartalmaznia kell az átadási letartóztatás céljából körözött személyekre és a kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzéseken túl helyénvaló rendelkezni az átadási és kiadatási eljárásokhoz szükséges kiegészítő információknak a SIRENE-irodákon keresztül történő cseréjéről is. Különösen a 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (13) 8. cikkében említett adatokat kell a SIS-ben kezelni. Operatív indokok miatt helyénvaló, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az igazságügyi hatóságok engedélyével ideiglenesen hozzáférhetetlenné tegyen egy letartóztatás céljából kiadott, már meglévő figyelmeztető jelzést, ha intenzíven és aktívan keresnek egy európai elfogatóparancs hatálya alatt álló személyt, és a konkrét keresési műveletben részt nem vevő végfelhasználók veszélyeztethetik a sikeres végkimenetelt. Az ilyen figyelmeztető jelzések ideiglenes hozzáférhetetlensége alapesetben nem haladhatja meg a 48 órát.

| (29) | Lehetővé kell tenni azon kiegészítő adatok fordításának a SIS-be történő felvételét, amelyeket az európai elfogatóparancs alapján történő átadás vagy kiadatás céljából vittek be. |
| --- | --- |

(29)

Lehetővé kell tenni azon kiegészítő adatok fordításának a SIS-be történő felvételét, amelyeket az európai elfogatóparancs alapján történő átadás vagy kiadatás céljából vittek be.

| (30) | A SIS-nek tartalmaznia kell eltűnt személyekre, illetve olyan, különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását meg kell akadályozni védelmük érdekében vagy a közbiztonság vagy a közrend veszélyeztetésének megakadályozása céljából. Gyermekek esetében ezeknek a figyelmeztető jelzéseknek és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szolgálniuk, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkével, valamint a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény 3. cikkével. Az illetékes hatóságoknak – többek között az igazságügyi hatóságoknak – a gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzések nyomán hozandó határozataikat és intézkedéseiket a gyermekvédelmi hatóságokkal együttműködésben kell meghozniuk. Az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott nemzeti forróvonalat erről adott esetben tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

(30)

A SIS-nek tartalmaznia kell eltűnt személyekre, illetve olyan, különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását meg kell akadályozni védelmük érdekében vagy a közbiztonság vagy a közrend veszélyeztetésének megakadályozása céljából. Gyermekek esetében ezeknek a figyelmeztető jelzéseknek és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szolgálniuk, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkével, valamint a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény 3. cikkével. Az illetékes hatóságoknak – többek között az igazságügyi hatóságoknak – a gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzések nyomán hozandó határozataikat és intézkedéseiket a gyermekvédelmi hatóságokkal együttműködésben kell meghozniuk. Az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott nemzeti forróvonalat erről adott esetben tájékoztatni kell.

| (31) | Az illetékes hatóság megkeresésére figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS-be az olyan eltűnt személyekre vonatkozóan, akiket védelem alá kell helyezni. A tagállami befogadó létesítményekből eltűnt gyermekek esetében eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést kell a SIS-be bevinni. |
| --- | --- |

(31)

Az illetékes hatóság megkeresésére figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS-be az olyan eltűnt személyekre vonatkozóan, akiket védelem alá kell helyezni. A tagállami befogadó létesítményekből eltűnt gyermekek esetében eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést kell a SIS-be bevinni.

| (32) | Az illetékes hatóságok – többek között a szülői felügyelettel kapcsolatos ügyekben a nemzeti jog szerint joghatósággal rendelkező igazságügyi hatóságok – megkeresésére figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS-be azon gyermekekre vonatkozóan, akiknél fennáll a szülő általi jogellenes elvitel veszélye. A szülő általi jogellenes elvitel veszélye által fenyegetett gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket kizárólag körülhatárolt esetekben lehet a SIS-be bevinni, továbbá akkor, ha a veszély konkrét és nyilvánvaló. Szükséges ezért szigorú és megfelelő biztosítékokról rendelkezni. Az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a gyermek személyes körülményeit és környezetét annak értékelése során, hogy fennáll-e a gyermek valamely tagállamból való, rövid időn belüli jogellenes elvitelének konkrét és nyilvánvaló veszélye. |
| --- | --- |

(32)

Az illetékes hatóságok – többek között a szülői felügyelettel kapcsolatos ügyekben a nemzeti jog szerint joghatósággal rendelkező igazságügyi hatóságok – megkeresésére figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS-be azon gyermekekre vonatkozóan, akiknél fennáll a szülő általi jogellenes elvitel veszélye. A szülő általi jogellenes elvitel veszélye által fenyegetett gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket kizárólag körülhatárolt esetekben lehet a SIS-be bevinni, továbbá akkor, ha a veszély konkrét és nyilvánvaló. Szükséges ezért szigorú és megfelelő biztosítékokról rendelkezni. Az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a gyermek személyes körülményeit és környezetét annak értékelése során, hogy fennáll-e a gyermek valamely tagállamból való, rövid időn belüli jogellenes elvitelének konkrét és nyilvánvaló veszélye.

| (33) | E rendeletnek létre kell hoznia a figyelmeztető jelzések olyan új kategóriáját, amely a különleges bánásmódot igénylő olyan személyek bizonyos kategóriáira vonatkozik, akiknek az utazását meg kell akadályozni. Különleges bánásmódot igénylő személynek az olyan személyek tekintendők, akik az életkoruk, fogyatékosságuk vagy családi körülményeik miatt védelemre szorulnak. |
| --- | --- |

(33)

E rendeletnek létre kell hoznia a figyelmeztető jelzések olyan új kategóriáját, amely a különleges bánásmódot igénylő olyan személyek bizonyos kategóriáira vonatkozik, akiknek az utazását meg kell akadályozni. Különleges bánásmódot igénylő személynek az olyan személyek tekintendők, akik az életkoruk, fogyatékosságuk vagy családi körülményeik miatt védelemre szorulnak.

| (34) | Helyénvaló, hogy az olyan gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását a saját védelmük érdekében meg kell akadályozni, abban az esetben lehessen rögzíteni a SIS-ben, ha fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt. Ilyen figyelmeztető jelzést akkor kell bevinni, ha az utazás annak kockázatával jár, hogy a gyermek emberkereskedelem, kényszerházasság, nőinemiszerv-csonkítás vagy másfajta nemi alapú erőszak áldozatává, illetve terrorista bűncselekmények áldozatává vagy résztvevőjévé válik, illetve hogy a gyermeket fegyveres csoportba hívják vagy sorozzák be vagy fegyveres konfliktusban való aktív részvételre kényszerítik. |
| --- | --- |

(34)

Helyénvaló, hogy az olyan gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását a saját védelmük érdekében meg kell akadályozni, abban az esetben lehessen rögzíteni a SIS-ben, ha fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt. Ilyen figyelmeztető jelzést akkor kell bevinni, ha az utazás annak kockázatával jár, hogy a gyermek emberkereskedelem, kényszerházasság, nőinemiszerv-csonkítás vagy másfajta nemi alapú erőszak áldozatává, illetve terrorista bűncselekmények áldozatává vagy résztvevőjévé válik, illetve hogy a gyermeket fegyveres csoportba hívják vagy sorozzák be vagy fegyveres konfliktusban való aktív részvételre kényszerítik.

| (35) | Helyénvaló, hogy az olyan, különleges bánásmódot igénylő felnőttekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását a saját védelmük érdekében meg kell akadályozni, abban az esetben lehessen rögzíteni a SIS-ben, ha az utazás annak kockázatával jár, hogy az adott személy emberkereskedelem vagy nemi alapú erőszak áldozatává válik. |
| --- | --- |

(35)

Helyénvaló, hogy az olyan, különleges bánásmódot igénylő felnőttekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását a saját védelmük érdekében meg kell akadályozni, abban az esetben lehessen rögzíteni a SIS-ben, ha az utazás annak kockázatával jár, hogy az adott személy emberkereskedelem vagy nemi alapú erőszak áldozatává válik.

| (36) | A szigorú és megfelelő biztosítékok szavatolása érdekében helyénvaló, hogy amennyiben a nemzeti jog így rendelkezik, az olyan gyermekekre és egyéb, különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását meg kell akadályozni, csak egy igazságügyi hatóság határozatát, illetve egy illetékes hatóságnak egy igazságügyi hatóság által megerősített határozatát követően lehessen bevinni a SIS-be. |
| --- | --- |

(36)

A szigorú és megfelelő biztosítékok szavatolása érdekében helyénvaló, hogy amennyiben a nemzeti jog így rendelkezik, az olyan gyermekekre és egyéb, különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását meg kell akadályozni, csak egy igazságügyi hatóság határozatát, illetve egy illetékes hatóságnak egy igazságügyi hatóság által megerősített határozatát követően lehessen bevinni a SIS-be.

| (37) | Új intézkedést kell bevezetni annak érdekében, hogy egy adott személyt fel lehessen tartóztatni és ki lehessen hallgatni, hogy ezáltal részletes információkat szerezhessen be a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam. Az említett intézkedést azon esetekre vonatkozóan kell alkalmazni, amikor egyértelmű jel mutat arra, hogy egy adott személy a 2002/584/IB határozat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett valamely bűncselekmény elkövetését tervezi vagy ilyen bűncselekményt követ el, amikor további információk szükségesek egy olyan személyre vonatkozó, szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásához, akit a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett valamely bűncselekmény miatt ítéltek el, vagy amikor okkal feltételezhető, hogy az adott személy ilyen bűncselekmények valamelyikét fogja elkövetni. A foganatosítandó intézkedés továbbá nem sértheti a kölcsönös jogsegély meglévő mechanizmusait. Az intézkedés keretében elegendő információt kell szolgáltatni a további intézkedésekről való döntéshozatalhoz. Ez az új intézkedés nem terjedhet ki a személy átvizsgálására és letartóztatására. Biztosítani kell a személy számára a gyanúsítottakat és a vádlottakat az uniós és a nemzeti jog alapján megillető eljárási jogokat, ideértve a 2013/48/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) szerinti, ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogot is. |
| --- | --- |

(37)

Új intézkedést kell bevezetni annak érdekében, hogy egy adott személyt fel lehessen tartóztatni és ki lehessen hallgatni, hogy ezáltal részletes információkat szerezhessen be a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam. Az említett intézkedést azon esetekre vonatkozóan kell alkalmazni, amikor egyértelmű jel mutat arra, hogy egy adott személy a 2002/584/IB határozat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett valamely bűncselekmény elkövetését tervezi vagy ilyen bűncselekményt követ el, amikor további információk szükségesek egy olyan személyre vonatkozó, szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásához, akit a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett valamely bűncselekmény miatt ítéltek el, vagy amikor okkal feltételezhető, hogy az adott személy ilyen bűncselekmények valamelyikét fogja elkövetni. A foganatosítandó intézkedés továbbá nem sértheti a kölcsönös jogsegély meglévő mechanizmusait. Az intézkedés keretében elegendő információt kell szolgáltatni a további intézkedésekről való döntéshozatalhoz. Ez az új intézkedés nem terjedhet ki a személy átvizsgálására és letartóztatására. Biztosítani kell a személy számára a gyanúsítottakat és a vádlottakat az uniós és a nemzeti jog alapján megillető eljárási jogokat, ideértve a 2013/48/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) szerinti, ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogot is.

| (38) | A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések esetében az érintett tárgyak lefoglalására a nemzeti jog az irányadó, amely meghatározza, hogy egy tárgy lefoglalható-e és ha igen, milyen feltételek mellett, különösen ha jogos tulajdonosának birtokában van. |
| --- | --- |

(38)

A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések esetében az érintett tárgyak lefoglalására a nemzeti jog az irányadó, amely meghatározza, hogy egy tárgy lefoglalható-e és ha igen, milyen feltételek mellett, különösen ha jogos tulajdonosának birtokában van.

| (39) | A SIS-nek új kategóriákat kell tartalmaznia a nagy értékű tárgyakra – például az azonosítható és egyedi azonosító számmal lekérdezhető információtechnológiai eszközökre – vonatkozóan. |
| --- | --- |

(39)

A SIS-nek új kategóriákat kell tartalmaznia a nagy értékű tárgyakra – például az azonosítható és egyedi azonosító számmal lekérdezhető információtechnológiai eszközökre – vonatkozóan.

| (40) | A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó okmányokra vonatkozóan a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzések esetében összefoglaló kifejezésként a „hamis” jelzőt kell használni, mind a hamisított, mind az utánzott okmányok tekintetében. |
| --- | --- |

(40)

A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó okmányokra vonatkozóan a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzések esetében összefoglaló kifejezésként a „hamis” jelzőt kell használni, mind a hamisított, mind az utánzott okmányok tekintetében.

| (41) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a figyelmeztető jelzésekhez megjegyzést – úgynevezett megjelölést – csatoljanak arról, hogy a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedést területükön nem hajtják végre. Ha a figyelmeztető jelzést átadási letartóztatás céljából vitték be, e rendeletben semmi nem értelmezhető a 2002/584/IB kerethatározatban foglalt rendelkezésektől való eltérésként vagy a rendelkezések alkalmazásának megakadályozásaként. Az a döntés, hogy a figyelmeztető jelzéshez az európai elfogatóparancs végre nem hajtása céljából megjelölést csatolnak, csak a megtagadás említett kerethatározatban foglalt indokain alapulhat. |
| --- | --- |

(41)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a figyelmeztető jelzésekhez megjegyzést – úgynevezett megjelölést – csatoljanak arról, hogy a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedést területükön nem hajtják végre. Ha a figyelmeztető jelzést átadási letartóztatás céljából vitték be, e rendeletben semmi nem értelmezhető a 2002/584/IB kerethatározatban foglalt rendelkezésektől való eltérésként vagy a rendelkezések alkalmazásának megakadályozásaként. Az a döntés, hogy a figyelmeztető jelzéshez az európai elfogatóparancs végre nem hajtása céljából megjelölést csatolnak, csak a megtagadás említett kerethatározatban foglalt indokain alapulhat.

| (42) | Ha a figyelmeztető jelzéshez megjelölést csatolnak és az átadási letartóztatás céljából körözött személy holléte ismertté válik, a személy hollétéről minden esetben tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó igazságügyi hatóságot, amely úgy határozhat, hogy a 2002/584/IB kerethatározat rendelkezéseinek megfelelően európai elfogatóparancsot továbbít az illetékes igazságügyi hatóság számára. |
| --- | --- |

(42)

Ha a figyelmeztető jelzéshez megjelölést csatolnak és az átadási letartóztatás céljából körözött személy holléte ismertté válik, a személy hollétéről minden esetben tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó igazságügyi hatóságot, amely úgy határozhat, hogy a 2002/584/IB kerethatározat rendelkezéseinek megfelelően európai elfogatóparancsot továbbít az illetékes igazságügyi hatóság számára.

| (43) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a SIS-ben összekapcsolják a figyelmeztető jelzéseket. A két vagy több figyelmeztető jelzés között létrehozott kapcsolat nem érintheti a foganatosítandó intézkedést, a felülvizsgálati időtartamot vagy a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférési jogokat. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a SIS-ben összekapcsolják a figyelmeztető jelzéseket. A két vagy több figyelmeztető jelzés között létrehozott kapcsolat nem érintheti a foganatosítandó intézkedést, a felülvizsgálati időtartamot vagy a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférési jogokat.

| (44) | A SIS-ben nem tárolhatók a figyelmeztető jelzések a bevitelük konkrét céljainak eléréséhez szükséges időnél tovább. A figyelmeztető jelzések különböző kategóriáira vonatkozó felülvizsgálati időtartamoknak összhangban kell állniuk céljaikkal. A tárgyakra vonatkozó olyan figyelmeztető jelzések, amelyek személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel vannak összekapcsolva, csak addig tárolhatók a SIS-ben, amíg a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés is szerepel a rendszerben. A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések megőrzésére vonatkozó döntéseknek átfogó egyedi elbíráláson kell alapulniuk. A személyekre és a tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a tagállamoknak az előírt felülvizsgálati időtartamon belül felül kell vizsgálniuk, és statisztikát kell vezetniük azoknak a figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időszakát meghosszabbították. |
| --- | --- |

(44)

A SIS-ben nem tárolhatók a figyelmeztető jelzések a bevitelük konkrét céljainak eléréséhez szükséges időnél tovább. A figyelmeztető jelzések különböző kategóriáira vonatkozó felülvizsgálati időtartamoknak összhangban kell állniuk céljaikkal. A tárgyakra vonatkozó olyan figyelmeztető jelzések, amelyek személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel vannak összekapcsolva, csak addig tárolhatók a SIS-ben, amíg a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés is szerepel a rendszerben. A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések megőrzésére vonatkozó döntéseknek átfogó egyedi elbíráláson kell alapulniuk. A személyekre és a tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a tagállamoknak az előírt felülvizsgálati időtartamon belül felül kell vizsgálniuk, és statisztikát kell vezetniük azoknak a figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időszakát meghosszabbították.

| (45) | A SIS figyelmeztető jelzések bevitelét és lejárati idejének meghosszabbítását a szükséges arányossági követelményhez kell kötni, megvizsgálva, hogy a konkrét eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy egy figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét vonja maga után. A terrorista bűncselekmények eseteire úgy kell tekinteni, hogy azok kellően megalapozottak, relevánsak és jelentősek ahhoz, hogy indokolják a jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból kivételes esetekben eltekintsenek a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná hatósági vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások lefolytatását. |
| --- | --- |

(45)

A SIS figyelmeztető jelzések bevitelét és lejárati idejének meghosszabbítását a szükséges arányossági követelményhez kell kötni, megvizsgálva, hogy a konkrét eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy egy figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét vonja maga után. A terrorista bűncselekmények eseteire úgy kell tekinteni, hogy azok kellően megalapozottak, relevánsak és jelentősek ahhoz, hogy indokolják a jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból kivételes esetekben eltekintsenek a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná hatósági vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások lefolytatását.

| (46) | A figyelmeztető jelzések törlése tekintetében szabályokat kell megállapítani. A figyelmeztető jelzés csak annyi ideig őrizhető meg, amennyi idő a bevitele céljának eléréséhez szükséges. Mivel a tagállamok eltérő gyakorlatokat alkalmaznak azon időpont meghatározására, amikor a figyelmeztető jelzés eléri a célját, helyénvaló a figyelmeztető jelzések minden kategóriájára vonatkozóan részletes kritériumokat megállapítani annak meghatározása céljából, hogy azokat mikor kell törölni. |
| --- | --- |

(46)

A figyelmeztető jelzések törlése tekintetében szabályokat kell megállapítani. A figyelmeztető jelzés csak annyi ideig őrizhető meg, amennyi idő a bevitele céljának eléréséhez szükséges. Mivel a tagállamok eltérő gyakorlatokat alkalmaznak azon időpont meghatározására, amikor a figyelmeztető jelzés eléri a célját, helyénvaló a figyelmeztető jelzések minden kategóriájára vonatkozóan részletes kritériumokat megállapítani annak meghatározása céljából, hogy azokat mikor kell törölni.

| (47) | A SIS-adatok integritása elsődleges fontosságú. Ezért a végponttól végpontig terjedő adatbiztonság érdekében megfelelő biztosítékokat kell előírni a SIS-adatok központi és nemzeti szintű kezelése tekintetében. E rendelet biztonsági előírásainak kötelező erejűeknek kell lenniük az adatkezelésben részt vevő hatóságokra nézve, és az említett hatóságoknak egységes eljárást kell alkalmazniuk a biztonsági incidensek bejelentését illetően. A hatóságok személyzetének megfelelő képzésben kell részesülnie és értesíteni kell őket a vonatkozó bűncselekményekről és szankciókról. |
| --- | --- |

(47)

A SIS-adatok integritása elsődleges fontosságú. Ezért a végponttól végpontig terjedő adatbiztonság érdekében megfelelő biztosítékokat kell előírni a SIS-adatok központi és nemzeti szintű kezelése tekintetében. E rendelet biztonsági előírásainak kötelező erejűeknek kell lenniük az adatkezelésben részt vevő hatóságokra nézve, és az említett hatóságoknak egységes eljárást kell alkalmazniuk a biztonsági incidensek bejelentését illetően. A hatóságok személyzetének megfelelő képzésben kell részesülnie és értesíteni kell őket a vonatkozó bűncselekményekről és szankciókról.

| (48) | A SIS-ben e rendelet szerint kezelt adatok és az e rendelet szerint kicserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére és nem bocsáthatók azok rendelkezésére. |
| --- | --- |

(48)

A SIS-ben e rendelet szerint kezelt adatok és az e rendelet szerint kicserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére és nem bocsáthatók azok rendelkezésére.

| (49) | Célszerű hozzáférést biztosítani a SIS-hez a járművek, hajók és légi járművek nyilvántartásba vételéért felelős szolgálatok számára, lehetővé téve számukra annak ellenőrzését, hogy az érintett szállítójárművet lefoglalás céljából keresik-e a tagállamokban. Szintén célszerű hozzáférést biztosítani a SIS-hez a tűzfegyverek nyilvántartásba vételéért felelős szolgálatok számára, lehetővé téve számukra annak ellenőrzését, hogy az érintett tűzfegyvert lefoglalás céljából keresik-e a tagállamokban, illetve hogy ellenőrizzék, hogy a nyilvántartásba vételt kérelmező személyre vonatkozóan kiadtak-e figyelmeztető jelzést. |
| --- | --- |

(49)

Célszerű hozzáférést biztosítani a SIS-hez a járművek, hajók és légi járművek nyilvántartásba vételéért felelős szolgálatok számára, lehetővé téve számukra annak ellenőrzését, hogy az érintett szállítójárművet lefoglalás céljából keresik-e a tagállamokban. Szintén célszerű hozzáférést biztosítani a SIS-hez a tűzfegyverek nyilvántartásba vételéért felelős szolgálatok számára, lehetővé téve számukra annak ellenőrzését, hogy az érintett tűzfegyvert lefoglalás céljából keresik-e a tagállamokban, illetve hogy ellenőrizzék, hogy a nyilvántartásba vételt kérelmező személyre vonatkozóan kiadtak-e figyelmeztető jelzést.

| (50) | Kizárólag az illetékes kormányzati szolgálatok számára szabad közvetlen hozzáférést biztosítani a SIS-hez. E hozzáférést az érintett szállítójárművekre, valamint azok regisztrációs okmányára vagy rendszámára vonatkozó figyelmeztető jelzésekre, illetve a tűzfegyverekre és a nyilvántartásba vételt kérelmező személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekre kell korlátozni. Amennyiben a SIS találatot jelez, az említett szolgálatoknak minden esetben jelenteniük kell ezt a rendőri hatóságok felé, hogy azok megtegyék az adott SIS figyelmeztető jelzés alapján követendő további intézkedéseket, valamint értesítsék a találatról a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a SIRENE-irodáján keresztül. |
| --- | --- |

(50)

Kizárólag az illetékes kormányzati szolgálatok számára szabad közvetlen hozzáférést biztosítani a SIS-hez. E hozzáférést az érintett szállítójárművekre, valamint azok regisztrációs okmányára vagy rendszámára vonatkozó figyelmeztető jelzésekre, illetve a tűzfegyverekre és a nyilvántartásba vételt kérelmező személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekre kell korlátozni. Amennyiben a SIS találatot jelez, az említett szolgálatoknak minden esetben jelenteniük kell ezt a rendőri hatóságok felé, hogy azok megtegyék az adott SIS figyelmeztető jelzés alapján követendő további intézkedéseket, valamint értesítsék a találatról a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a SIRENE-irodáján keresztül.

| (51) | Az e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok által e rendelet értelmében terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelésére – az e rendelet szerinti személyes adatok gyűjtését és közlését is beleértve – az (EU) 2016/680 irányelv értelmében elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket kell alkalmazni. A terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak a SIS-be bevitt adatokhoz való hozzáférése és az ilyen adatok lekérdezéséhez való joga e rendelet összes vonatkozó rendelkezésének és az (EU) 2016/680 irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek, különösen az (EU) 2016/680 irányelvben említett felügyeleti hatóságok általi ellenőrzésnek a hatálya alá kell, hogy tartozzon. |
| --- | --- |

(51)

Az e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok által e rendelet értelmében terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelésére – az e rendelet szerinti személyes adatok gyűjtését és közlését is beleértve – az (EU) 2016/680 irányelv értelmében elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket kell alkalmazni. A terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, a vádeljárás lefolytatásáért vagy büntetőjogi szankciók végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak a SIS-be bevitt adatokhoz való hozzáférése és az ilyen adatok lekérdezéséhez való joga e rendelet összes vonatkozó rendelkezésének és az (EU) 2016/680 irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek, különösen az (EU) 2016/680 irányelvben említett felügyeleti hatóságok általi ellenőrzésnek a hatálya alá kell, hogy tartozzon.

| (52) | A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet értelmében végzett kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni, kivéve, ha a személyes adatokat az illetékes nemzeti hatóságok terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása céljából kezelik. |
| --- | --- |

(52)

A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet értelmében végzett kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni, kivéve, ha a személyes adatokat az illetékes nemzeti hatóságok terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása céljából kezelik.

| (53) | Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15) kell alkalmazni a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi, az e rendelet szerinti feladataik ellátása során történő kezelésére. |
| --- | --- |

(53)

Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15) kell alkalmazni a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi, az e rendelet szerinti feladataik ellátása során történő kezelésére.

| (54) | A személyes adatoknak az Europol általi, e rendelet alkalmazása céljából történő kezelésére az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (16) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(54)

A személyes adatoknak az Europol általi, e rendelet alkalmazása céljából történő kezelésére az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (16) kell alkalmazni.

| (55) | Ha a SIS-ben az Eurojust nemzeti tagjai és az asszisztenseik által végzett lekérdezések során egy tagállam által bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, az Eurojust nem foganatosíthatja a kért intézkedést. Ezért tájékoztatnia kell az érintett tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. |
| --- | --- |

(55)

Ha a SIS-ben az Eurojust nemzeti tagjai és az asszisztenseik által végzett lekérdezések során egy tagállam által bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, az Eurojust nem foganatosíthatja a kért intézkedést. Ezért tájékoztatnia kell az érintett tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben.

| (56) | A SIS használatakor az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell azon személyek méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartásáról, akiknek az adatait kezelik. A személyes adatok e rendelet alkalmazása során történő kezelése nem eredményezheti a személyek semmilyen fajta, például nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetését. |
| --- | --- |

(56)

A SIS használatakor az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell azon személyek méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartásáról, akiknek az adatait kezelik. A személyes adatok e rendelet alkalmazása során történő kezelése nem eredményezheti a személyek semmilyen fajta, például nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetését.

| (57) | A titoktartás tekintetében a SIS-szel kapcsolatban alkalmazott és tevékenykedő tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (17) megállapított az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) releváns rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(57)

A titoktartás tekintetében a SIS-szel kapcsolatban alkalmazott és tevékenykedő tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (17) megállapított az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) releváns rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (58) | A tagállamoknak és az eu-LISA-nak egyaránt biztonsági terveket kell fenntartaniuk a biztonsági kötelezettségek végrehajtásának elősegítése érdekében, és a biztonsági kérdések közös nézőpontból történő kezelése érdekében együtt kell működniük egymással. |
| --- | --- |

(58)

A tagállamoknak és az eu-LISA-nak egyaránt biztonsági terveket kell fenntartaniuk a biztonsági kötelezettségek végrehajtásának elősegítése érdekében, és a biztonsági kérdések közös nézőpontból történő kezelése érdekében együtt kell működniük egymással.

| (59) | Az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben említett független nemzeti felügyeleti hatóságoknak (a továbbiakban: felügyeleti hatóságok) ellenőrizniük kell a tagállamok által az e rendelet alapján végzett személyesadat-kezelés jogszerűségét, a kiegészítő információk cseréjét is beleértve. E feladat elvégzésére elegendő forrást kell a felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátani. Meg kell határozni az érintetteknek a SIS-ben tárolt személyes adataikhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez és törléséhez való jogát, és bármely azt követő, nemzeti bíróságok előtti jogorvoslatot, valamint a bírósági határozatok kölcsönös elismerését. Szintén helyénvaló éves statisztikai adatok szolgáltatására kötelezni a tagállamokat. |
| --- | --- |

(59)

Az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben említett független nemzeti felügyeleti hatóságoknak (a továbbiakban: felügyeleti hatóságok) ellenőrizniük kell a tagállamok által az e rendelet alapján végzett személyesadat-kezelés jogszerűségét, a kiegészítő információk cseréjét is beleértve. E feladat elvégzésére elegendő forrást kell a felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátani. Meg kell határozni az érintetteknek a SIS-ben tárolt személyes adataikhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez és törléséhez való jogát, és bármely azt követő, nemzeti bíróságok előtti jogorvoslatot, valamint a bírósági határozatok kölcsönös elismerését. Szintén helyénvaló éves statisztikai adatok szolgáltatására kötelezni a tagállamokat.

| (60) | A felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a tagállamuk nemzeti rendszere keretében folytatott adatkezelési műveletek legalább négyévente történő, a nemzetközi auditálási standardoknak megfelelő auditálásáról. Az auditálást vagy a felügyeleti hatóságoknak kell lefolytatniuk, vagy a felügyeleti hatóságoknak közvetlenül egy független adatvédelmi auditortól kell az auditálást megrendelniük. A független auditornak az érintett nemzeti felügyeleti hatóságok ellenőrzése és felügyelete alatt kell maradnia, ennek megfelelően az auditort az utóbbiaknak kell utasításokkal ellátniuk, továbbá meg kell határozniuk az audit egyértelmű célját, hatókörét és módszertanát, valamint az audittal és annak végleges eredményeivel kapcsolatban biztosítaniuk kell az útmutatást és a felügyeletet. |
| --- | --- |

(60)

A felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a tagállamuk nemzeti rendszere keretében folytatott adatkezelési műveletek legalább négyévente történő, a nemzetközi auditálási standardoknak megfelelő auditálásáról. Az auditálást vagy a felügyeleti hatóságoknak kell lefolytatniuk, vagy a felügyeleti hatóságoknak közvetlenül egy független adatvédelmi auditortól kell az auditálást megrendelniük. A független auditornak az érintett nemzeti felügyeleti hatóságok ellenőrzése és felügyelete alatt kell maradnia, ennek megfelelően az auditort az utóbbiaknak kell utasításokkal ellátniuk, továbbá meg kell határozniuk az audit egyértelmű célját, hatókörét és módszertanát, valamint az audittal és annak végleges eredményeivel kapcsolatban biztosítaniuk kell az útmutatást és a felügyeletet.

| (61) | Az európai adatvédelmi biztosnak ellenőriznie kell az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok e rendelet szerinti kezelésével kapcsolatos tevékenységeit. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük a SIS ellenőrzése során. |
| --- | --- |

(61)

Az európai adatvédelmi biztosnak ellenőriznie kell az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok e rendelet szerinti kezelésével kapcsolatos tevékenységeit. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük a SIS ellenőrzése során.

| (62) | Az európai adatvédelmi biztos számára megfelelő forrásokat – egyebek mellett a biometrikus adatok terén szakértelemmel rendelkező személyek segítségét – kell biztosítani ahhoz, hogy teljesíteni tudja az e rendelettel ráruházott feladatokat. |
| --- | --- |

(62)

Az európai adatvédelmi biztos számára megfelelő forrásokat – egyebek mellett a biometrikus adatok terén szakértelemmel rendelkező személyek segítségét – kell biztosítani ahhoz, hogy teljesíteni tudja az e rendelettel ráruházott feladatokat.

| (63) | Az (EU) 2016/794 rendelet értelmében az Europolnak támogatnia kell és meg kell erősítenie az illetékes nemzeti hatóságok által megtett intézkedéseket, valamint a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, továbbá elemzéseket és fenyegetésértékeléseket kell készítenie. Az Europol hozzáférési jogainak az eltűnt személyekre vonatkozó SIS figyelmeztető jelzésekre való kiterjesztése célja, hogy tovább erősítse az Europol azon kapacitását, hogy átfogó operatív és elemzési termékeket biztosítson a nemzeti bűnüldöző hatóságok számára az emberkereskedelemmel és a gyermekek – többek között online – szexuális kizsákmányolásával kapcsolatban. Ez elősegítené az említett bűncselekmények hatékonyabb megelőzését, a potenciális áldozatok védelmét, valamint az elkövetők felderítését. Az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központja is élhetne az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez való Europol-hozzáféréssel, többek között a nemi erkölcs elleni bűncselekmények utazó elkövetőinek és a gyermekek online szexuális zaklatásának eseteiben, amikor az elkövetők gyakran azt állítják, hogy esetlegesen eltűntként regisztrált gyermekekkel lépnek kapcsolatba vagy tudnak kapcsolatba lépni. |
| --- | --- |

(63)

Az (EU) 2016/794 rendelet értelmében az Europolnak támogatnia kell és meg kell erősítenie az illetékes nemzeti hatóságok által megtett intézkedéseket, valamint a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködésüket, továbbá elemzéseket és fenyegetésértékeléseket kell készítenie. Az Europol hozzáférési jogainak az eltűnt személyekre vonatkozó SIS figyelmeztető jelzésekre való kiterjesztése célja, hogy tovább erősítse az Europol azon kapacitását, hogy átfogó operatív és elemzési termékeket biztosítson a nemzeti bűnüldöző hatóságok számára az emberkereskedelemmel és a gyermekek – többek között online – szexuális kizsákmányolásával kapcsolatban. Ez elősegítené az említett bűncselekmények hatékonyabb megelőzését, a potenciális áldozatok védelmét, valamint az elkövetők felderítését. Az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központja is élhetne az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez való Europol-hozzáféréssel, többek között a nemi erkölcs elleni bűncselekmények utazó elkövetőinek és a gyermekek online szexuális zaklatásának eseteiben, amikor az elkövetők gyakran azt állítják, hogy esetlegesen eltűntként regisztrált gyermekekkel lépnek kapcsolatba vagy tudnak kapcsolatba lépni.

| (64) | A terrorizmusra, mindenekelőtt az azon külföldi terrorista harcosokra vonatkozó információk megosztása fennakadásainak kiküszöbölése érdekében, amely terrorista harcosok mozgásának nyomon követése döntő jelentőségű, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy megosszák az Europollal a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó információkat. Ezen információk megosztását az érintett figyelmeztető jelzésekre vonatkozó kiegészítő információk Europollal való cseréje révén kell megvalósítani. E célból az Europolnak kapcsolatot kell létrehoznia a kommunikációs infrastruktúrával. |
| --- | --- |

(64)

A terrorizmusra, mindenekelőtt az azon külföldi terrorista harcosokra vonatkozó információk megosztása fennakadásainak kiküszöbölése érdekében, amely terrorista harcosok mozgásának nyomon követése döntő jelentőségű, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy megosszák az Europollal a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó információkat. Ezen információk megosztását az érintett figyelmeztető jelzésekre vonatkozó kiegészítő információk Europollal való cseréje révén kell megvalósítani. E célból az Europolnak kapcsolatot kell létrehoznia a kommunikációs infrastruktúrával.

| (65) | A SIS-adatok kezelése és letöltése tekintetében egyértelmű szabályokat kell meghatározni az Europol számára, hogy átfogóan használhassa a SIS-t, az e rendeletben és az (EU) 2016/794 rendeletben előírt adatvédelmi előírások tiszteletben tartásával. Ha az Europol SIS-ben végzett lekérdezései során egy tagállam által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, az Europol nem hozhatja meg a szükséges intézkedést. Ezért az adott SIRENE-irodával való kiegészítőinformáció-csere útján tájékoztatnia kell az érintett tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. |
| --- | --- |

(65)

A SIS-adatok kezelése és letöltése tekintetében egyértelmű szabályokat kell meghatározni az Europol számára, hogy átfogóan használhassa a SIS-t, az e rendeletben és az (EU) 2016/794 rendeletben előírt adatvédelmi előírások tiszteletben tartásával. Ha az Europol SIS-ben végzett lekérdezései során egy tagállam által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, az Europol nem hozhatja meg a szükséges intézkedést. Ezért az adott SIRENE-irodával való kiegészítőinformáció-csere útján tájékoztatnia kell az érintett tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben.

| (66) | Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) úgy rendelkezik, hogy az említett rendelet alkalmazása során a fogadó tagállamnak engedélyeznie kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kiküldött, az említett rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett csapatok tagjainak, hogy betekinthessenek az uniós adatbázisokba, amennyiben e betekintés a határforgalom-ellenőrzéssel, a határőrizettel és a visszaküldéssel kapcsolatos műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükséges. Az egyéb releváns uniós ügynökségek, különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Europol a migrációkezelést támogató csapatok keretében kiküldhetnek olyan szakértőket is, akik nem tagjai az említett uniós ügynökségek személyzetének. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok bevetésének célja a technikai és operatív megerősítés biztosítása az ezt kérelmező tagállam számára, különös tekintettel az aránytalanul nagy migrációs kihívásokkal szembesülő tagállamokra. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok számára kijelölt feladatok ellátása szükségessé teszi a SIS-hez való hozzáférést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a SIS központi rendszerhez kapcsolódó technikai interfészén keresztül. Ha az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok vagy a személyzet csapatai által végzett lekérdezések során egy tagállam által bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, a csapat vagy személyzet tagja nem hozhatja meg a szükséges intézkedést, kivéve, ha a fogadó tagállam felhatalmazza erre. Ezért tájékoztatnia kell a fogadó tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. A fogadó tagállamnak kiegészítőinformáció-csere útján értesítenie kell a találatról a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. |
| --- | --- |

(66)

Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) úgy rendelkezik, hogy az említett rendelet alkalmazása során a fogadó tagállamnak engedélyeznie kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kiküldött, az említett rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett csapatok tagjainak, hogy betekinthessenek az uniós adatbázisokba, amennyiben e betekintés a határforgalom-ellenőrzéssel, a határőrizettel és a visszaküldéssel kapcsolatos műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükséges. Az egyéb releváns uniós ügynökségek, különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Europol a migrációkezelést támogató csapatok keretében kiküldhetnek olyan szakértőket is, akik nem tagjai az említett uniós ügynökségek személyzetének. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok bevetésének célja a technikai és operatív megerősítés biztosítása az ezt kérelmező tagállam számára, különös tekintettel az aránytalanul nagy migrációs kihívásokkal szembesülő tagállamokra. Az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok számára kijelölt feladatok ellátása szükségessé teszi a SIS-hez való hozzáférést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a SIS központi rendszerhez kapcsolódó technikai interfészén keresztül. Ha az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok vagy a személyzet csapatai által végzett lekérdezések során egy tagállam által bevitt figyelmeztető jelzésre derül fény, a csapat vagy személyzet tagja nem hozhatja meg a szükséges intézkedést, kivéve, ha a fogadó tagállam felhatalmazza erre. Ezért tájékoztatnia kell a fogadó tagállamot, hogy az intézkedhessen az ügyben. A fogadó tagállamnak kiegészítőinformáció-csere útján értesítenie kell a találatról a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

| (67) | A SIS egyes vonatkozásait technikai jellegük, részletességük és gyakori változásuk miatt e rendelet nem szabályozhatja kimerítően. Az említett vonatkozások közé tartoznak például az adatbevitelhez, az adatok frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez és az adatok minőségéhez kapcsolódó technikai szabályok, valamint a biometrikus adatokhoz kapcsolódó szabályok, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségéhez és fontossági sorrendjéhez, a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatokhoz, a figyelmeztető jelzések lejárati idejének a maximális határidőn belüli meghatározásához, valamint a kiegészítő információk cseréjéhez kapcsolódó szabályok. E vonatkozások tekintetében ezért végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. A figyelmeztető jelzések lekérdezésére vonatkozó technikai szabályoknak figyelembe kell venniük a nemzeti alkalmazások zökkenőmentes működésének szempontját. |
| --- | --- |

(67)

A SIS egyes vonatkozásait technikai jellegük, részletességük és gyakori változásuk miatt e rendelet nem szabályozhatja kimerítően. Az említett vonatkozások közé tartoznak például az adatbevitelhez, az adatok frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez és az adatok minőségéhez kapcsolódó technikai szabályok, valamint a biometrikus adatokhoz kapcsolódó szabályok, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségéhez és fontossági sorrendjéhez, a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatokhoz, a figyelmeztető jelzések lejárati idejének a maximális határidőn belüli meghatározásához, valamint a kiegészítő információk cseréjéhez kapcsolódó szabályok. E vonatkozások tekintetében ezért végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. A figyelmeztető jelzések lekérdezésére vonatkozó technikai szabályoknak figyelembe kell venniük a nemzeti alkalmazások zökkenőmentes működésének szempontját.

| (68) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kell gyakorolni. Az e rendelet és az (EU) 2018/1861 rendelet értelmében hozandó végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányuló eljárásnak azonosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(68)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kell gyakorolni. Az e rendelet és az (EU) 2018/1861 rendelet értelmében hozandó végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányuló eljárásnak azonosnak kell lennie.

| (69) | Az átláthatóság érdekében az eu-LISA-nak a SIS üzemeltetésének az e rendelet szerinti megkezdésétől számított két év elteltével jelentést kell készítenie a SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra gyakorlati működéséről – többek között azok biztonságáról –, valamint a kiegészítő információk két- és többoldalú cseréjéről. A Bizottságnak négyévente átfogó értékelést kell kiadnia. |
| --- | --- |

(69)

Az átláthatóság érdekében az eu-LISA-nak a SIS üzemeltetésének az e rendelet szerinti megkezdésétől számított két év elteltével jelentést kell készítenie a SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra gyakorlati működéséről – többek között azok biztonságáról –, valamint a kiegészítő információk két- és többoldalú cseréjéről. A Bizottságnak négyévente átfogó értékelést kell kiadnia.

| (70) | A SIS zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a tárgyak olyan új alkategóriáinak meghatározására, amelyekre lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzést lehet kiadni és azon körülmények meghatározására, amelyek esetén nemcsak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben, hanem egyéb esetekben is felhasználhatók a fényképek és az arcképmások személyek azonosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (20) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(70)

A SIS zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a tárgyak olyan új alkategóriáinak meghatározására, amelyekre lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzést lehet kiadni és azon körülmények meghatározására, amelyek esetén nemcsak az állandó határátkelőhelyekkel összefüggésben, hanem egyéb esetekben is felhasználhatók a fényképek és az arcképmások személyek azonosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (20) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (71) | Mivel e rendelet céljait – nevezetesen az uniós információs rendszer létrehozását és szabályozását, valamint a kapcsolódó kiegészítő információk cseréjét –a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani azok jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(71)

Mivel e rendelet céljait – nevezetesen az uniós információs rendszer létrehozását és szabályozását, valamint a kapcsolódó kiegészítő információk cseréjét –a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani azok jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (72) | Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. E rendelet mindenekelőtt teljes mértékben tiszteletben tartja a személyes adatok védelmét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkével összhangban, miközben arra irányul, hogy biztonságos környezetet biztosítson az Unió területén lakó valamennyi személynek, valamint különleges védelmet nyújtson az olyan gyermekeknek, akik emberkereskedelem vagy jogellenes elvitel áldozatává válhatnak. Azokban az ügyekben, amelyek gyermekeket érintenek, elsősorban a gyermek mindenek felett álló érdekét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(72)

Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. E rendelet mindenekelőtt teljes mértékben tiszteletben tartja a személyes adatok védelmét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkével összhangban, miközben arra irányul, hogy biztonságos környezetet biztosítson az Unió területén lakó valamennyi személynek, valamint különleges védelmet nyújtson az olyan gyermekeknek, akik emberkereskedelem vagy jogellenes elvitel áldozatává válhatnak. Azokban az ügyekben, amelyek gyermekeket érintenek, elsősorban a gyermek mindenek felett álló érdekét kell figyelembe venni.

| (73) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(73)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (74) | Az Egyesült Királyság az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2000/365/EK tanácsi határozat (21) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(74)

Az Egyesült Királyság az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2000/365/EK tanácsi határozat (21) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a rendeletben.

| (75) | Írország az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (22) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(75)

Írország az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (22) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a rendeletben.

| (76) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (23) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (24) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(76)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (23) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (24) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (77) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (25) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/149/IB tanácsi határozat (26) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(77)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (25) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/149/IB tanácsi határozat (26) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (78) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (27) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat (28) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(78)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (27) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat (28) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak.

| (79) | Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (29), illetve az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal (30) összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(79)

Bulgária és Románia tekintetében ez a rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt a 2010/365/EU (29), illetve az (EU) 2018/934 tanácsi határozattal (30) összefüggésben kell értelmezni.

| (80) | Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (31) összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(80)

Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, és azt az (EU) 2017/733 tanácsi határozattal (31) összefüggésben kell értelmezni.

| (81) | Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(81)

Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (82) | Írország tekintetében e rendeletet a schengeni vívmányoknak ezen államra való alkalmazásáról szóló megfelelő jogi eszközökben meghatározott eljárások szerint megállapított időpontoktól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(82)

Írország tekintetében e rendeletet a schengeni vívmányoknak ezen államra való alkalmazásáról szóló megfelelő jogi eszközökben meghatározott eljárások szerint megállapított időpontoktól kell alkalmazni.

| (83) | Ez a rendelet számos javítást eszközöl a SIS-en, amelyeknek köszönhetően fokozódni fog annak hatékonysága és az adatvédelem, valamint bővülni fognak a hozzáférési jogosultságok. Az említett javítások közül némelyekhez nem lesz szükség összetett műszaki fejlesztésekre, míg mások esetében kisebb-nagyobb műszaki változtatásokat kell végrehajtani. Annak érdekében, hogy a rendszer javításai mielőbb elérhetővé váljanak a végfelhasználók számára, ez a rendelet több szakaszban módosításokat vezet be a 2007/533/IB határozatba. A rendszer számos javításának célszerű már e rendelet hatálybalépésekor életbe lépnie, míg mások esetében célszerűbb, ha alkalmazásuk egy vagy két évvel e rendelet hatálybalépést követően kezdődjön. Ennek a rendeletnek három évvel a hatálybalépését követően teljes mértékben alkalmazandóvá kell válnia. Késedelmes alkalmazásának megelőzése érdekében e rendelet szakaszos végrehajtását szoros figyelemmel kell kísérni. |
| --- | --- |

(83)

Ez a rendelet számos javítást eszközöl a SIS-en, amelyeknek köszönhetően fokozódni fog annak hatékonysága és az adatvédelem, valamint bővülni fognak a hozzáférési jogosultságok. Az említett javítások közül némelyekhez nem lesz szükség összetett műszaki fejlesztésekre, míg mások esetében kisebb-nagyobb műszaki változtatásokat kell végrehajtani. Annak érdekében, hogy a rendszer javításai mielőbb elérhetővé váljanak a végfelhasználók számára, ez a rendelet több szakaszban módosításokat vezet be a 2007/533/IB határozatba. A rendszer számos javításának célszerű már e rendelet hatálybalépésekor életbe lépnie, míg mások esetében célszerűbb, ha alkalmazásuk egy vagy két évvel e rendelet hatálybalépést követően kezdődjön. Ennek a rendeletnek három évvel a hatálybalépését követően teljes mértékben alkalmazandóvá kell válnia. Késedelmes alkalmazásának megelőzése érdekében e rendelet szakaszos végrehajtását szoros figyelemmel kell kísérni.

| (84) | Az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (32), a 2007/533/IB határozatot és a 2010/261/EU bizottsági határozatot (33) e rendelet teljes körű alkalmazásának időpontjában hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(84)

Az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (32), a 2007/533/IB határozatot és a 2010/261/EU bizottsági határozatot (33) e rendelet teljes körű alkalmazásának időpontjában hatályon kívül kell helyezni.

| (85) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (34) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak és a biztos 2017. május 3-án véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(85)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (34) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak és a biztos 2017. május 3-án véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

A SIS általános célja

A SIS célja, hogy az e rendszeren keresztül szolgáltatott információk felhasználásával biztosítsa a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térségen belül a biztonság magas szintjét, beleértve a közbiztonság és a közrend fenntartását, valamint a biztonság védelmét a tagállamok területén, továbbá biztosítsa az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezetében foglalt, a személyeknek a tagállamok területén való mozgására vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

2. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából meghatározza a személyekre és tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések SIS-be történő bevitelének és kezelésének, valamint a kiegészítő információk és adatok cseréjének feltételeit és eljárásait.

(2)   Ez a rendelet megállapítja továbbá a SIS műszaki architektúrájára, a tagállamok, illetve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: az eu-LISA) feladataira, az adatkezelésre, valamint az érintett személyek jogaira és a felelősségre vonatkozó rendelkezéseket is.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „figyelmeztető jelzés”: a SIS-be bevitt adatállomány, amely az illetékes hatóságok számára lehetővé teszi, hogy egy foganatosítandó egyedi intézkedés céljából valamely személyt vagy tárgyat azonosítsanak;

„figyelmeztető jelzés”

2.   „kiegészítő információ”: a figyelmeztető jelzések SIS-ben tárolt adatainak részét nem képező, azonban a SIS figyelmeztető jelzésekkel összefüggő információ, amelynek cseréjét a SIRENE-irodákon keresztül a következő esetekben kell elvégezni:

„kiegészítő információ”

| a) | figyelmeztető jelzés bevitelekor annak érdekében, hogy a tagállamok konzultálhassanak egymással, illetve tájékoztathassák egymást; |
| --- | --- |

a)

figyelmeztető jelzés bevitelekor annak érdekében, hogy a tagállamok konzultálhassanak egymással, illetve tájékoztathassák egymást;

| b) | találatot követően, a megfelelő intézkedés foganatosításának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

b)

találatot követően, a megfelelő intézkedés foganatosításának lehetővé tétele érdekében;

| c) | ha a kért intézkedést nem lehet foganatosítani; |
| --- | --- |

c)

ha a kért intézkedést nem lehet foganatosítani;

| d) | a SIS-adatok minőségét érintő ügyekben; |
| --- | --- |

d)

a SIS-adatok minőségét érintő ügyekben;

| e) | a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségét és elsőbbségét érintő ügyekben; |
| --- | --- |

e)

a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségét és elsőbbségét érintő ügyekben;

| f) | a hozzáférési jogokat érintő ügyekben; |
| --- | --- |

f)

a hozzáférési jogokat érintő ügyekben;

3.   „kiegészítő adat”: a SIS-ben tárolt és a SIS figyelmeztető jelzésekkel összefüggő adat, amelynek azonnal hozzáférhetőnek kell lennie az illetékes hatóságok számára, ha egy adott személyt, akire vonatkozóan a SIS-be adatokat vittek be, az e rendszerben végrehajtott lekérdezés eredményeként megtalálnak;

„kiegészítő adat”

4.   „személyes adat”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat;

„személyes adat”

5.   „személyes adatok kezelése”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, naplózás, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés útján vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;

„személyes adatok kezelése”

6.   „egyezés”: a következő lépések megtörténtét követően áll fenn:

„egyezés”

| a) | egy végfelhasználó a SIS-ben lekérdezést végez; |
| --- | --- |

a)

egy végfelhasználó a SIS-ben lekérdezést végez;

| b) | a lekérdezés eredményeként a SIS-be egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés jelenik meg; és |
| --- | --- |

b)

a lekérdezés eredményeként a SIS-be egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés jelenik meg; és

| c) | a SIS-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megegyeznek a lekérdezéshez használt adatokkal; |
| --- | --- |

c)

a SIS-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megegyeznek a lekérdezéshez használt adatokkal;

7.   „találat”: olyan egyezés, amelynek esetében teljesülnek a következő kritériumok:

„találat”

| a) | az egyezést megerősítette:






  i. | a végfelhasználó, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

az egyezést megerősítette:

i.

a végfelhasználó, vagy

| ii. | az illetékes hatóság a nemzeti eljárásoknak megfelelően, ha a szóban forgó egyezés biometrikus adatok összehasonlításán alapul; |
| --- | --- |

ii.

az illetékes hatóság a nemzeti eljárásoknak megfelelően, ha a szóban forgó egyezés biometrikus adatok összehasonlításán alapul;

és

| b) | a figyelmeztető jelzés alapján további intézkedéseket kell tenni; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés alapján további intézkedéseket kell tenni;

8.   „megjelölés”: a figyelmeztető jelzés érvényességének nemzeti szinten való felfüggesztése, amely csatolható letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, eltűnt vagy különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, valamint rejtett ellenőrzésre, kikérdezésre vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez;

„megjelölés”

9.   „figyelmeztető jelzést kiadó tagállam”: az a tagállam, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS-be;

„figyelmeztető jelzést kiadó tagállam”

10.   „végrehajtó tagállam”: az a tagállam, amely találatot követően foganatosítja vagy foganatosította a szükséges intézkedéseket;

„végrehajtó tagállam”

11.   „végfelhasználó”: az illetékes hatóság személyzetének azon tagja, aki a CS-SIS, az N.SIS vagy azok technikai másolata közvetlen lekérdezésére jogosult;

„végfelhasználó”

12.   „biometrikus adat”: egy természetes személy fizikai vagy fiziológiai jellemzőire vonatkozó olyan, sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti az adott természetes személy egyedi azonosítását, nevezetesen a fénykép, az arcképmás, a daktiloszkópiai adat és a DNS-profil;

„biometrikus adat”

13.   „daktiloszkópiai adat”: ujjnyomatokra és tenyérnyomatokra vonatkozó adatok, amelyek egyedi jellegüknek és a bennük foglalt referenciapontoknak köszönhetően lehetővé teszik az adott személy személyazonosságával kapcsolatos pontos és kétséget kizáró összehasonlításokat;

„daktiloszkópiai adat”

14.   „arcképmás”: az arcról készített, az automatizált biometrikus megfeleltetés céljára kielégítő felbontású és minőségű digitális felvétel;

„arcképmás”

15.   „DNS-profil”: az elemzett emberi DNS-minta nem kódoló szakaszának azonosító jellemzőit – nevezetesen a különböző DNS-helyeken (lókuszokon) az adott molekuláris szerkezetet – megjelenítő betű- vagy számkód;

„DNS-profil”

16.   „terrorista bűncselekmények”: az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv (35) 3–14. cikkében említett, a nemzeti jog szerinti bűncselekmények, vagy azon tagállamok esetében, amelyekre nézve ez az irányelv nem kötelező, az említett bűncselekmények egyikével egyenértékű bűncselekmény;

„terrorista bűncselekmények”

35

17.   „közegészségügyi veszély”: az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (36) 2. cikkének 21. pontjában meghatározott közegészségügyi veszély.

„közegészségügyi veszély”

36

4. cikk

A SIS műszaki architektúrája és működtetése

(1)   A SIS a következőkből áll:

| a) | a központi rendszer (a továbbiakban: SIS központi rendszer), amelyet a következők alkotnak:






  i. | egy adatbázist (a továbbiakban: SIS-adatbázis) tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: CS-SIS), ideértve a tartalék CS-SIS-t is, |
| --- | --- | --- |

a)

a központi rendszer (a továbbiakban: SIS központi rendszer), amelyet a következők alkotnak:

i.

egy adatbázist (a továbbiakban: SIS-adatbázis) tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: CS-SIS), ideértve a tartalék CS-SIS-t is,

| ii. | egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: NI-SIS); |
| --- | --- |

ii.

egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: NI-SIS);

| b) | az egyes tagállamok nemzeti rendszere (a továbbiakban: N.SIS), amely a SIS központi rendszerrel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll, ideértve legalább egy nemzeti vagy közös tartalék N.SIS-hez; valamint |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok nemzeti rendszere (a továbbiakban: N.SIS), amely a SIS központi rendszerrel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll, ideértve legalább egy nemzeti vagy közös tartalék N.SIS-hez; valamint

| c) | a CS-SIS, a tartalék CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (a továbbiakban: kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS-adatok, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez. |
| --- | --- |

c)

a CS-SIS, a tartalék CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (a továbbiakban: kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS-adatok, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez.

Az N.SIS a b) pontban említetteknek megfelelően a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatából álló adatállományt (a továbbiakban: nemzeti másolat) tartalmazhat. Két vagy több tagállam egyikük N.SIS-ében létrehozhat egy közös másolatot, amelyet a szóban forgó tagállamok közösen használhatnak. Ezt a közös másolatot az egyes említett tagállamok esetében a nemzeti másolatnak kell tekinteni.

A b) pontban említett közös tartalék N.SIS-t két vagy több tagállam közösen is használhatja. Ilyen esetekben a közös N.SIS tartalékot az egyes említett tagállamok tartalék N.SIS-ének kell tekinteni. Az N.SIS és annak tartalék rendszere egyidejűleg használható annak érdekében, hogy a végfelhasználók részére biztosítva legyen a folyamatos rendelkezésre állás.

Azok a tagállamok, amelyek közösen használható közös másolatot vagy közös tartalék N.SIS-t kívánnak létrehozni, a felelősségi köreikről írásban állapodnak meg. E megállapodásukról értesítik a Bizottságot.

A kommunikációs infrastruktúra támogatja és hozzájárul a SIS folyamatos rendelkezésre állásának biztosításához. Redundáns és különálló útvonalakkal rendelkezik a CS-SIS és a tartalék CS-SIS közötti kapcsolatokhoz, továbbá mindegyik SIS nemzeti hálózati hozzáférési pont, valamint a CS-SIS és a tartalék CS-SIS közötti kapcsolatokhoz is redundáns és különálló útvonalakkal rendelkezik.

(2)   A tagállamok saját N.SIS-ükön keresztül viszik be, frissítik, törlik és kérdezik le a SIS-adatokat. Azon tagállamok, amelyek részleges vagy teljes nemzeti másolatot vagy részleges, vagy teljes közös másolatot használnak, az ilyen másolatot hozzáférhetővé teszik az említett valamennyi tagállam területén való automatizált lekérdezések céljára. A részleges nemzeti vagy közös másolatnak tartalmaznia kell legalább a 20. cikk (3) bekezdésének a)–v) pontjában felsorolt adatokat. Más tagállamok NSIS-ének adatállománya nem kérdezhető le, kivéve a közös másolatok esetében.

(3)   A CS-SIS-nek kell ellátnia a műszaki felügyeleti és adminisztrációs feladatokat, és rendelkeznie kell egy olyan tartalék CS-SIS-szel, amely rendszerhiba esetén képes biztosítani a CS-SIS fő részének összes funkcióját. A CS-SIS-t és a tartalék CS-SIS-t az eu-LISA két műszaki telephelyén kell elhelyezni.

(4)   Az eu-LISA-nak a SIS folyamatos rendelkezésre állásának megerősítése céljából műszaki megoldásokat kell megvalósítania akár a CS-SIS és a tartalék CS-SIS egyidejű üzemeltetése révén, feltéve, hogy a tartalék CS-SIS a CS-SIS meghibásodása esetén is alkalmas marad a SIS üzemeltetésének biztosítására, akár a rendszer, illetve a rendszerkomponensek megkettőzése révén. Az (EU) 2018/1726 rendelet 10. cikkében előírt eljárási követelmények ellenére az eu-LISA-nak legfeljebb 2019. december 28-ig olyan tanulmányt kell készítenie a lehetséges műszaki megoldásokról, amely független hatásvizsgálatot és költség-haszon elemzést tartalmaz.

(5)   Kivételes körülmények között az eu-LISA szükség esetén ideiglenesen létrehozhatja a SIS-adatbázis további másolatát.

(6)   A CS-SIS-nek kell biztosítania a SIS-adatok beviteléhez és kezeléséhez, többek között a SIS-adatbázis lekérdezéséhez szükséges szolgáltatásokat. Azon tagállamok számára, amelyek nemzeti vagy közös másolatot használnak, a CS-SIS-nek biztosítania kell a következőket:

| a) | a nemzeti másolatok online frissítése; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti másolatok online frissítése;

| b) | a nemzeti másolatok és a SIS-adatbázis összehangolása és egységessége; valamint |
| --- | --- |

b)

a nemzeti másolatok és a SIS-adatbázis összehangolása és egységessége; valamint

| c) | a nemzeti másolatok inicializálásának és visszaállításának művelete. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti másolatok inicializálásának és visszaállításának művelete.

(7)   A CS-SIS-nek biztosítania kell a folyamatos rendelkezésre állást.

5. cikk

Költségek

(1)   A SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra működtetésének, fenntartásának és továbbfejlesztésének költségeit az Unió általános költségvetéséből kell fedezni. Az említett költségek tartalmazzák a 4. cikk (6) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében a CS-SIS vonatkozásában végzett munka költségeit.

(2)   Az egyes N.SIS-ek felállításának, működtetésének, fenntartásának és továbbfejlesztésének költségeit az érintett tagállamnak kell viselnie.

II. FEJEZET

A tagállamok feladatai

6. cikk

Nemzeti rendszerek

Az egyes tagállamok felelnek N.SIS-ük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztésért, valamint N.SIS-üknek az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.

Az egyes tagállamok felelnek a SIS-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.

Figyelmeztető jelzéseit minden egyes tagállam az N.SIS-én keresztül továbbítja.

7. cikk

Az N.SIS-hivatal és a SIRENE-iroda

(1)   Minden egyes tagállam kijelöli azt a hatóságot (a továbbiakban: N.SIS-hivatal), amely a saját N.SIS-éért központilag felelős.

Ez a hatóság felelős az N.SIS zökkenőmentes működéséért és biztonságáért, biztosítja az illetékes hatóságok SIS-hez való hozzáférését, és hozza meg az e rendelet betartásának biztosításához szükséges intézkedéseket. Az N.SIS-hivatal felel azért, hogy a végfelhasználók részére a SIS valamennyi funkciója megfelelően rendelkezésre álljon.

(2)   Minden egyes tagállam kijelöl egy olyan nemzeti hatóságot (a továbbiakban: SIRENE-iroda), amely napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át működik, és a SIRENE-kézikönyvnek megfelelően gondoskodik az összes kiegészítő információ cseréjéről és rendelkezésre állásáról. Minden egyes SIRENE-iroda egyedüli kapcsolattartó pontként szolgál a tagállamok számára a figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére, és arra, hogy megkönnyítse a kért intézkedések foganatosítását, ha a SIS-ben személyekre vagy tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzést adnak ki, majd találatot követően a szóban forgó személyeket vagy tárgyakat megtalálják.

Minden egyes SIRENE-iroda számára biztosítani kell a nemzeti joggal összhangban, hogy közvetlenül vagy közvetve könnyen hozzáférhessen az összes releváns nemzeti információhoz, beleértve a nemzeti adatbázisokat és a tagállama figyelmeztető jelzéseivel kapcsolatos valamennyi információt is, valamint szakértői tanácsadásban részesülhessen, hogy mihamarabb és a 8. cikkben előírt határidőkön belül reagálhasson a kiegészítő információk iránti megkeresésekre.

A SIRENE-irodák kötelesek koordinálni a SIS-be bevitt információk minőségének ellenőrzését is. Az irodáknak az említett célokból hozzáféréssel kell rendelkezniük a SIS-ben kezelt adatokhoz.

(3)   A tagállamok részletes információkat biztosítanak az eu-LISA számára az N.SIS-hivatalukról és a SIRENE-irodájukról. Az eu-LISA az N.SIS hivatalok és a SIRENE-irodák jegyzékét az 56. cikk (7) bekezdésében említett jegyzékkel együtt közzéteszi.

8. cikk

A kiegészítő információk cseréje

(1)   A kiegészítő információk cseréje a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történik. A tagállamok biztosítják a kiegészítő információk folyamatos rendelkezésre állásához, valamint időben történő és hatékony cseréjéhez szükséges műszaki és emberi erőforrásokat. Abban az esetben, ha a kommunikációs infrastruktúra nem áll rendelkezésre, a tagállamok más, kellően biztonságos technikai eszközöket alkalmaznak a kiegészítő információk cseréjéhez. A kellően biztonságos technikai eszközök listáját a SIRENE-kézikönyvben kell meghatározni.

(2)   A kiegészítő információk kizárólag arra a célra használhatók fel, amelyre a 64. cikknek megfelelően továbbították azokat, kivéve, ha az eltérő célú felhasználáshoz megszerezték a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam előzetes hozzájárulását.

(3)   A SIRENE-irodáknak gyorsan és hatékonyan kell végezniük feladatukat, elsősorban azáltal, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 12 órával a kiegészítő információk iránti megkeresések beérkezését követően megválaszolják azokat. A terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzések, az átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések, valamint a 32. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzések esetében a SIRENE-irodának azonnal intézkednie kell.

A legmagasabb prioritással kezelendő, kiegészítő információk iránti megkeresések esetében a SIRENE-formanyomtatványokon a „SÜRGŐS” megjelölést kell feltüntetni és meg kell adni a sürgősség okát.

(4)   A Bizottság a SIRENE-irodák e rendelet szerinti feladataira és a kiegészítő információk cseréjére vonatkozó részletes szabályok meghatározása érdekében „SIRENE-kézikönyv” címmel kézikönyv formájában végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

9. cikk

Műszaki és funkcionális megfelelés

(1)   Az adatok gyors és eredményes továbbítása érdekében az egyes tagállamok az N.SIS létrehozásakor betartják az N.SIS és a SIS központi rendszer közötti összeegyeztethetőség biztosítása céljából megállapított közös szabványokat, protokollokat és műszaki eljárásokat.

(2)   Amennyiben egy tagállam nemzeti másolatot használ, a CS-SIS által nyújtott szolgáltatások, valamint a 4. cikk (6) bekezdésében említett automatikus frissítések révén biztosítja, hogy a nemzeti másolatban tárolt adatok megegyezzenek és összhangban álljanak a SIS-adatbázissal, valamint hogy az annak nemzeti másolatában végrehajtott lekérdezés azonos eredményt adjon a SIS-adatbázisban végzett lekérdezéssel.

(3)   A végfelhasználóknak meg kell kapniuk a feladataik ellátásához szükséges adatokat, különösen és szükség esetén az érintett azonosítását és a kért intézkedés foganatosítását lehetővé tevő valamennyi rendelkezésre álló adatot.

(4)   A tagállamok és az eu-LISA rendszeres teszteket végeznek, hogy ellenőrizzék a (2) bekezdésben említett nemzeti másolatok műszaki megfelelését. Az említett tesztek eredményeit az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel (37) létrehozott mechanizmus keretében figyelembe kell venni.

(5)   A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett közös szabványok, protokollok és műszaki eljárások meghatározása és kidolgozása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

10. cikk

Biztonság – tagállamok

(1)   Minden egyes tagállam elfogadja N.SIS-ével kapcsolatban a szükséges intézkedéseket – beleértve egy biztonsági tervet, egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

| a) | fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által; |
| --- | --- |

a)

fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

| b) | megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

| c) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése);

| d) | megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése);

| e) | megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználók ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználók ellenőrzése);

| f) | megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

| g) | biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése);

| h) | biztosítsa, hogy a SIS-hez vagy az adatkezelő berendezésekhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat kérésre haladéktalanul bocsássa a 69. cikk (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére (személyzeti profilok); |
| --- | --- |

h)

biztosítsa, hogy a SIS-hez vagy az adatkezelő berendezésekhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat kérésre haladéktalanul bocsássa a 69. cikk (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére (személyzeti profilok);

| i) | biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

i)

biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése);

| j) | biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat ki, mikor és milyen célból vitte be (a bevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

j)

biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat ki, mikor és milyen célból vitte be (a bevitel ellenőrzése);

| k) | megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

k)

megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése);

| l) | figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés); |
| --- | --- |

l)

figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés);

| m) | biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); valamint |
| --- | --- |

m)

biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); valamint

| n) | biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás). |
| --- | --- |

n)

biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás).

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoznak a kiegészítő információk kezelésének és cseréjének biztonsága tekintetében, beleértve a SIRENE-irodák helyiségeinek védelmét is.

(3)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoznak a SIS-adatok 44. cikkben említett hatóságok általi kezelésének biztonsága tekintetében.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdésben ismertetett intézkedések több informatikai rendszerre is kiterjedő, nemzeti szintű általános biztonsági megközelítés és terv részét is képezhetik. Ilyen esetekben az e cikkben foglalt követelményeknek és e cikk SIS-re való alkalmazandóságának egyértelműen azonosíthatónak kell lennie a tervben, és a tervnek biztosítania kell a követelmények érvényesülését.

11. cikk

Titoktartás – tagállamok

(1)   Minden egyes tagállam – nemzeti jogának megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ezt a kötelezettséget az említett személyek hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy az említett szervek tevékenységének befejeződését követően is alkalmazni kell.

(2)   Amennyiben valamely tagállam bármely SIS-szel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(3)   Az N.SIS, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.

12. cikk

Naplózási kötelezettség nemzeti szinten

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatokhoz való minden hozzáférést és a személyes adatok CS-SIS-szel való valamennyi cseréjét naplózzák az N.SIS-ben a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzése, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, az N.SIS megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és biztonságának biztosítása érdekében. Ez a követelmény nem vonatkozik a 4. cikk (6) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett automatikus eljárásokra.

(2)   A naplóknak tartalmazniuk kell különösen a figyelmeztető jelzés korábbi adatait, az adatkezelési tevékenység dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a kezelt adatokra való hivatkozást, valamint az adatkezelést végző illetékes hatóság és személy egyéni és egyedi felhasználói azonosítóit.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a lekérdezést a 43. cikk szerinti daktiloszkópiai adatokkal vagy arcképmással végezték, a naplóknak a tényleges adatok helyett a lekérdezéshez használt adatok típusát kell tartalmazniuk.

(4)   A naplók kizárólag az (1) bekezdésben említett célra használhatók fel, és létrehozásukat követően három évvel törölni kell őket. A figyelmeztető jelzések korábbi adatait tartalmazó naplókat a figyelmeztető jelzések törlését követő három év elteltével kell törölni.

(5)   A naplók a (4) bekezdésben említett időtartamoknál hosszabb ideig is megőrizhetők, ha már megkezdett ellenőrzési eljárásokhoz van szükség rájuk.

(6)   A lekérdezések jogszerűségének és az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzéséért, az önellenőrzésért, az N.SIS megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok integritásának és biztonságának biztosításáért felelős illetékes nemzeti hatóságok számára – hatáskörük korlátain belül, illetve kérésükre – feladataik ellátása céljából hozzáférést kell biztosítani a naplókhoz.

(7)   Amennyiben a tagállamok az automatikus rendszámfelismerő rendszer segítségével a nemzeti joggal összhangban automatizált lekérdezést végeznek a gépjárművek beszkennelt rendszámtábláival, a tagállamok e lekérdezésekről a nemzeti joggal összhangban naplót vezetnek. Annak ellenőrzése érdekében, hogy azonosítottak-e találatot, szükség esetén teljes körű lekérdezés is végezhető a SIS-ben. A teljes körű lekérdezésre az (1)–(6) bekezdések alkalmazandók.

(8)   A Bizottság az e cikk (7) bekezdésében említett napló tartalmának meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

13. cikk

Önellenőrzés

A tagállamok biztosítják, hogy a SIS-adatokhoz való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megtegye az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és szükség esetén együttműködjön a felügyeleti hatósággal.

14. cikk

A személyzet képzése

(1)   A SIS-hez hozzáférési jogosultsággal rendelkező hatóságok személyzetének megfelelő képzést kell kapniuk az adatbiztonságról, az alapvető jogokról, ezen belül az adatvédelmi szabályokról, valamint a SIRENE-kézikönyvben meghatározott adatkezelési eljárásokról mielőtt engedélyezik a SIS-ben tárolt adatok kezelését, illetve a SIS-adatokhoz való hozzáférés megadása után rendszeres időközönként. A személyzetet tájékoztatni kell a vonatkozó – többek között a 73. cikkben meghatározott– bűncselekményekről és szankciókról.

(2)   A tagállamok rendelkeznek nemzeti SIS képzési programmal, amelynek magában kell foglalnia a végfelhasználók, valamint a SIRENE-irodák személyzete számára biztosított képzést is.

Az említett képzési program képezheti más érintett területeken nyújtott képzésekre is kiterjedő, nemzeti szintű általános képzési program részét.

(3)   A SIRENE-irodák közötti együttműködés javítása érdekében legalább évente egyszer uniós szinten közös képzéseket kell szervezni.

III. FEJEZET

Az eu-LISA feladatai

15. cikk

Üzemeltetési igazgatás

(1)   Az eu-LISA felel a SIS központi rendszer üzemeltetési igazgatásáért. Az eu-LISA – költség-haszon elemzés alapján – a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a SIS központi rendszer tekintetében mindenkor a legjobb rendelkezésre álló technológiát alkalmazzák.

(2)   Az eu-LISA felel a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos következő feladatokért is:

| a) | felügyelet; |
| --- | --- |

a)

felügyelet;

| b) | biztonság; |
| --- | --- |

b)

biztonság;

| c) | a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok koordinációja; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok koordinációja;

| d) | a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok; |
| --- | --- |

d)

a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok;

| e) | beszerzés és megújítás; és |
| --- | --- |

e)

beszerzés és megújítás; és

| f) | szerződéses ügyek. |
| --- | --- |

f)

szerződéses ügyek.

(3)   Az eu-LISA felel a SIRENE-irodákkal és a SIRENE-irodák közötti kommunikációval kapcsolatos következő feladatokért is:

| a) | a tesztelési tevékenységek koordinálása, irányítása és támogatása; |
| --- | --- |

a)

a tesztelési tevékenységek koordinálása, irányítása és támogatása;

| b) | a kiegészítő információk SIRENE-irodák és a kommunikációs infrastruktúra közötti cseréjére vonatkozó műszaki leírások gondozása és frissítése; valamint |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő információk SIRENE-irodák és a kommunikációs infrastruktúra közötti cseréjére vonatkozó műszaki leírások gondozása és frissítése; valamint

| c) | a SIS-t és a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjét egyaránt érintő műszaki változtatások hatásának kezelése. |
| --- | --- |

c)

a SIS-t és a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjét egyaránt érintő műszaki változtatások hatásának kezelése.

(4)   Az eu-LISA a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn. Az ügynökség ezzel kapcsolatosan rendszeres jelentéseket tesz a tagállamoknak.

Az eu-LISA a feltárt problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést tesz a Bizottságnak.

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a felmerült adatminőségi problémákról.

(5)   Az eu-LISA ellátja továbbá a SIS technikai használatára, valamint a SIS-adatok minőségének javítását szolgáló intézkedésekre vonatkozó képzés nyújtásával kapcsolatos feladatokat.

(6)   A SIS központi rendszer üzemeltetési igazgatása magában foglalja a SIS központi rendszernek napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő, e rendeletnek megfelelő működtetéséhez szükséges valamennyi feladatot, különösen azokat a karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket, amelyek a rendszer zökkenőmentes működéséhez szükségesek. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a SIS központi rendszer és az N.SIS tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a SIS központi rendszer és az N.SIS a 9. cikkben meghatározott műszaki és funkcionális követelményeknek megfelelően működjön.

(7)   A Bizottság a kommunikációs infrastruktúra műszaki követelményeinek meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktust fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

16. cikk

Biztonság – eu-LISA

(1)   Az eu-LISA elfogadja a szükséges intézkedéseket – beleértve a SIS központi rendszerre és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági tervet, üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

| a) | fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által; |
| --- | --- |

a)

fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

| b) | megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

| c) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése);

| d) | megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése);

| e) | megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználók ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználók ellenőrzése);

| f) | megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

| g) | biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése);

| h) | kidolgozza az adatokhoz vagy az adatkezelő berendezésekhez való hozzáférésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét leíró profilokat, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsássa (személyzeti profilok); |
| --- | --- |

h)

kidolgozza az adatokhoz vagy az adatkezelő berendezésekhez való hozzáférésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét leíró profilokat, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsássa (személyzeti profilok);

| i) | biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

i)

biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése);

| j) | biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (a bevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

j)

biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (a bevitel ellenőrzése);

| k) | megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

k)

megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése);

| l) | figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés); |
| --- | --- |

l)

figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés);

| m) | biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); |
| --- | --- |

m)

biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás);

| n) | biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás); és |
| --- | --- |

n)

biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás); és

| o) | biztosítsa műszaki telephelyeinek biztonságát. |
| --- | --- |

o)

biztosítsa műszaki telephelyeinek biztonságát.

(2)   Az eu-LISA a kommunikációs infrastruktúrán keresztül történő, a kiegészítő információk kezelésének és cseréjének biztonsága tekintetében az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoz.

17. cikk

Titoktartás – eu-LISA

(1)   A személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, az eu-LISA az e rendelet 11. cikkében előírt normákhoz hasonlóan megfelelő szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, aki SIS-adatokkal köteles dolgozni. Az említett kötelezettséget az említett személyek hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy tevékenységének befejeződését követően is alkalmazni kell.

(2)   Az eu-LISA a kiegészítő információk kommunikációs infrastruktúrán keresztül történő cseréjének bizalmas jellege tekintetében az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoz.

(3)   Amennyiben az eu-LISA bármely SIS-szel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(4)   A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.

18. cikk

Naplózási kötelezettség központi szinten

(1)   Az eu-LISA biztosítja, hogy a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokból a CS-SIS-ben tárolt személyes adatokhoz való minden hozzáférést és az ilyen adatok valamennyi cseréjét naplózzák.

(2)   A naplóknak tartalmazniuk kell különösen a figyelmeztető jelzés korábbi adatait, az adatkezelési tevékenység dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a kezelt adatokra való hivatkozást, valamint az adatkezelést végző illetékes hatóság egyéni és egyedi felhasználói azonosítóit.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a lekérdezést a 43. cikk szerinti daktiloszkópiai adatokkal vagy arcképmásokkal végezték, a naplóknak a tényleges adatok helyett a lekérdezéshez használt adatok típusát kell tartalmazniuk.

(4)   A naplók kizárólag az (1) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és létrehozásukat követően három évvel törölni kell őket. A figyelmeztető jelzések korábbi adatait tartalmazó naplókat a figyelmeztető jelzések törlését követő három év elteltével kell törölni.

(5)   A naplók a (4) bekezdésben említett időtartamoknál hosszabb ideig is megőrizhetők, ha már megkezdett ellenőrzési eljárásokhoz van szükség rájuk.

(6)   Önellenőrzés, valamint a CS-SIS megfelelő működésének biztosítása, az adatok integritásának és biztonságának biztosítása céljából az eu-LISA számára – hatáskörének korlátain belül – hozzáférést kell biztosítani az említett naplókhoz.

Az európai adatvédelmi biztos számára – hatáskörének korlátain belül és kérésére – feladatai ellátása céljából hozzáférést kell biztosítani az említett naplókhoz.

IV. FEJEZET

A nyilvánosság tájékoztatása

19. cikk

Tájékoztató kampányok a SIS-ről

E rendelet alkalmazásának megkezdésekor a Bizottság – a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve – kampányt folytat, hogy tájékoztassa a nyilvánosságot a SIS céljairól, a SIS-ben tárolt adatokról, a SIS-hez hozzáféréssel rendelkező hatóságokról és az érintettek jogairól. A Bizottság rendszeresen megismétli az ilyen kampányokat a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve. A Bizottság honlapot tart fenn, amely biztosítja a nyilvánosság számára a SIS-re vonatkozó összes releváns információ elérhetőségét. A tagállamok a felügyeleti hatóságaikkal együttműködve kidolgozzák és végrehajtják az állampolgáraiknak és lakosaiknak a SIS-ről való általános tájékoztatásához szükséges politikákat.

V. FEJEZET

Adatkategóriák és megjelölés

20. cikk

Adatkategóriák

(1)   A 8. cikk (1) bekezdésének és e rendelet kiegészítő adatok tárolására vonatkozó rendelkezéseinek a sérelme nélkül, a SIS kizárólag az egyes tagállamok által szolgáltatott, a 26., a 32., a 34., a 36., a 38. és a 40. cikkben meghatározott célokból szükséges adatkategóriákat tartalmazhatja.

(2)   Az adatkategóriák a következők:

| a) | olyan személyekre vonatkozó információk, akikkel kapcsolatban figyelmeztető jelzést vittek be; |
| --- | --- |

a)

olyan személyekre vonatkozó információk, akikkel kapcsolatban figyelmeztető jelzést vittek be;

| b) | a 26., a 32., a 34., a 36. és a 38. cikkben említett tárgyakra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

b)

a 26., a 32., a 34., a 36. és a 38. cikkben említett tárgyakra vonatkozó információk.

(3)   A SIS-be bevitt minden olyan figyelmeztető jelzés, amely személyekre vonatkozó információt foglal magában, kizárólag a következő adatokat tartalmazhatja:

| a) | vezetéknevek; |
| --- | --- |

a)

vezetéknevek;

| b) | utónevek; |
| --- | --- |

b)

utónevek;

| c) | születési nevek; |
| --- | --- |

c)

születési nevek;

| d) | korábban használt nevek és álnevek; |
| --- | --- |

d)

korábban használt nevek és álnevek;

| e) | bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel; |
| --- | --- |

e)

bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel;

| f) | születési hely; |
| --- | --- |

f)

születési hely;

| g) | születési idő; |
| --- | --- |

g)

születési idő;

| h) | nem; |
| --- | --- |

h)

nem;

| i) | állampolgárságok; |
| --- | --- |

i)

állampolgárságok;

| j) | az, hogy az érintett személy:






  i. | visel-e fegyvert; |
| --- | --- | --- |

j)

az, hogy az érintett személy:

i.

visel-e fegyvert;

| ii. | erőszakos-e; |
| --- | --- |

ii.

erőszakos-e;

| iii. | elmenekült vagy megszökött-e; |
| --- | --- |

iii.

elmenekült vagy megszökött-e;

| iv. | fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye; |
| --- | --- |

iv.

fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye;

| v. | közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy |
| --- | --- |

v.

közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy

| vi. | részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben; |
| --- | --- |

vi.

részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben;

| k) | a figyelmeztető jelzés oka; |
| --- | --- |

k)

a figyelmeztető jelzés oka;

| l) | a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság; |
| --- | --- |

l)

a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság;

| m) | a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás; |
| --- | --- |

m)

a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás;

| n) | találat esetén foganatosítandó intézkedés; |
| --- | --- |

n)

találat esetén foganatosítandó intézkedés;

| o) | a 63. cikk értelmében az egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolat(ok); |
| --- | --- |

o)

a 63. cikk értelmében az egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolat(ok);

| p) | a bűncselekmény típusa; |
| --- | --- |

p)

a bűncselekmény típusa;

| q) | az érintett személy nyilvántartási száma a nemzeti nyilvántartásban; |
| --- | --- |

q)

az érintett személy nyilvántartási száma a nemzeti nyilvántartásban;

| r) | a 32. cikk (1) bekezdésében említett figyelmeztető jelzések esetében az ügytípus kategóriája; |
| --- | --- |

r)

a 32. cikk (1) bekezdésében említett figyelmeztető jelzések esetében az ügytípus kategóriája;

| s) | az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa; |
| --- | --- |

s)

az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa;

| t) | az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország; |
| --- | --- |

t)

az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország;

| u) | az érintett személy személyazonosító okmányainak száma(i); |
| --- | --- |

u)

az érintett személy személyazonosító okmányainak száma(i);

| v) | az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma; |
| --- | --- |

v)

az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma;

| w) | fényképek és arcképmások; |
| --- | --- |

w)

fényképek és arcképmások;

| x) | a releváns DNS-profilok a 42. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

x)

a releváns DNS-profilok a 42. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| y) | daktiloszkópiai adatok; |
| --- | --- |

y)

daktiloszkópiai adatok;

| z) | a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata. |
| --- | --- |

z)

a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) és a (3) bekezdésében említett adatok rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat, valamint az e cikk (5) bekezdésében említett közös szabványokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A technikai szabályoknak hasonlóaknak kell lenniük a CS-SIS-nek, a nemzeti vagy közös másolatoknak és az 56. cikk (2) bekezdése alapján készített technikai másolatoknak a lekérdezésére vonatkozó szabályokhoz. A technikai szabályoknak közös szabványokon kell alapulniuk.

21. cikk

Arányosság

(1)   A figyelmeztető jelzések bevitele és érvényességi idejük meghosszabbítása előtt a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az adott eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét.

(2)   Amennyiben egy személyt vagy tárgyat terrorista bűncselekményhez kapcsolódó figyelmeztető jelzés alapján keresnek, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Közbiztonsági vagy nemzetbiztonsági okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.

22. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelére vonatkozó követelmény

(1)   A figyelmeztető jelzés SIS-be történő beviteléhez szükséges adatállománynak tartalmaznia kell legalább a 20. cikk (3) bekezdésének a), g), k) és n) pontjában említett adatokat, kivéve a 40. cikkben említett helyzetekben. Az említett bekezdésben említett többi adatot, amennyiben rendelkezésre állnak, szintén be kell vinni a SIS-be.

(2)   Az e rendelet 20. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett adatokat csak abban az esetben kell bevinni, ha ez feltétlenül szükséges az érintett személy azonosításához. Az említett adatok bevitele esetén a tagállamok gondoskodnak az (EU) 2016/680 irányelv 10. cikkének való megfelelésről.

23. cikk

A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége

(1)   A figyelmeztető jelzés bevitele előtt a tagállam ellenőrzi, hogy a SIS az érintett személyre vagy tárgyra vonatkozóan tartalmaz-e már figyelmeztető jelzést. Annak ellenőrzése érdekében, hogy az adott személyre vonatkozóan már vittek-e be figyelmeztető jelzést, daktiloszkópiai adatokkal is ellenőrzést kell végezni, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állnak.

(2)   Egy tagállam személyenként vagy tárgyanként csak egy figyelmeztető jelzést rögzíthet a SIS-ben. Szükség esetén ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan más tagállamok is bevihetnek új figyelmeztető jelzéseket a (3) bekezdéssel összhangban.

(3)   Ha valamely személyre vagy tárgyra vonatkozóan már szerepel figyelmeztető jelzés a SIS-ben, az új figyelmeztető jelzést bevinni kívánó tagállam ellenőrzi, hogy nincs-e összeegyeztethetetlenség a figyelmeztető jelzések között. Amennyiben nincs összeegyeztethetetlenség, a tagállam beviheti az új figyelmeztető jelzést. Amennyiben a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlenek, az érintett tagállamok SIRENE-irodáinak kiegészítő információk cseréje révén konzultálniuk kell egymással annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak. A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályokat a SIRENE-kézikönyvben kell meghatározni. Amennyiben alapvető nemzeti érdekekről van szó, a tagállamok közötti konzultációt követően el lehet térni az összeegyeztethetőségre vonatkozó szabályoktól.

(4)   Ha ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan többszörös figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos találatok érkeznek, a végrehajtó tagállam figyelembe veszi a SIRENE-kézikönyvben meghatározott, a figyelmeztető jelzések fontossági sorrendjére vonatkozó szabályokat.

Ha valamely személyre vonatkozóan különböző tagállamok által bevitt többszörös figyelmeztető jelzés van érvényben, a 26. cikkével összhangban letartóztatás céljából bevitt figyelmeztető jelzéseket a 25. cikkében foglaltak figyelembevételével elsőbbséggel kell végrehajtani.

24. cikk

A megjelölésre vonatkozó általános rendelkezések

(1)   Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a 26., 32. vagy 36. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzés végrehajtása nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel nem egyeztethető össze, kérheti egy olyan értelmű megjelölésnek a figyelmeztető jelzéshez való csatolását, hogy a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedést a területén ne hajtsák végre. A megjelölés csatolása a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának a feladata.

(2)   Ahhoz, hogy a 26. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez a tagállamok megjelölés csatolását kérhessék, kiegészítő információk cseréje útján valamennyi tagállamot automatikusan értesíteni kell az érintett kategóriába tartozó új figyelmeztető jelzésekről.

(3)   Ha különösen sürgős és súlyos esetekben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az intézkedés végrehajtását kéri, a végrehajtó tagállam megvizsgálja, hogy módjában áll-e engedélyezni a kérésére csatolt megjelölés visszavonását. Ha a végrehajtó tagállamnak módjában áll ezt megtenni, a foganatosítandó intézkedés haladéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében megteszi a szükséges lépéseket.

25. cikk

Átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekhez csatolt megjelölések

(1)   Amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat alkalmazandó, valamely tagállam kérésére a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nyomon követésként letartóztatás elkerülését célzó megjelölést csatol az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéshez, amennyiben az európai elfogatóparancs végrehajtására a nemzeti jog szerint illetékes igazságügyi hatóság a végrehajtás megtagadásának valamely indoka alapján megtagadta a végrehajtást, és ha kérték a megjelölés csatolását.

A tagállamok abban az esetben is kérhetik megjelölés csatolását a figyelmeztető jelzéshez, ha az illetékes igazságügyi hatóságuk az átadási eljárás során szabadlábra helyezi a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt.

(2)   A tagállamok a megjelölésnek az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekhez való csatolását – a nemzeti jog szerint illetékes igazságügyi hatóság kérésére, általános utasítás alapján vagy egyedi esetben – azonban akkor is kérhetik a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól, ha nyilvánvaló, hogy az európai elfogatóparancs végrehajtását meg kell majd tagadni.

VI. FEJEZET

Átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

26. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1)   Az európai elfogatóparancs alapján átadási letartóztatás céljából kiadott, körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, illetve a kiadatási letartóztatás céljából kiadott, körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam igazságügyi hatóságának megkeresésére be kell vinni.

(2)   Az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéseket azon elfogatóparancsok alapján is be kell vinni, amelyeket az Unió és harmadik országok között a Szerződések alapján a személyek elfogatóparancs alapján történő átadása céljából kötött olyan megállapodásoknak megfelelően adtak ki, amelyek ezen elfogatóparancsok SIS-en keresztüli továbbítását írják elő.

(3)   Az e rendeletben szereplő, a 2002/584/IB kerethatározat rendelkezéseire való bármilyen hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az Unió és harmadik országok között a Szerződések alapján a személyek elfogatóparancs alapján történő átadása céljából kötött olyan megállapodások megfelelő rendelkezéseit is, amelyek ezen elfogatóparancsok SIS-en keresztüli továbbítását írják elő.

(4)   Folyamatban lévő művelet esetében a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ideiglenesen lekérdezhetetlenné teheti az e cikkel összhangban letartóztatás céljából bevitt, már meglévő figyelmeztető jelzést annak érdekében, hogy a műveletben érintett tagállamok végfelhasználói ne kérdezhessék le azt. Ilyen esetekben a figyelmeztető jelzés kizárólag a SIRENE-irodák számára hozzáférhető. A tagállamok kizárólag akkor tehetnek egy figyelmeztető jelzést lekérdezhetetlenné, amennyiben:

| a) | a művelet célja egyéb intézkedésekkel nem valósítható meg; |
| --- | --- |

a)

a művelet célja egyéb intézkedésekkel nem valósítható meg;

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes igazságügyi hatósága ezt előzetesen engedélyezte; valamint |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes igazságügyi hatósága ezt előzetesen engedélyezte; valamint

| c) | erről a műveletben érintett valamennyi tagállamot kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatták. |
| --- | --- |

c)

erről a műveletben érintett valamennyi tagállamot kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatták.

Az első albekezdésben szereplő funkció legfeljebb 48 órán át használható. Ha azonban operatív szempontból szükséges, ez az időtartam további 48 órával meghosszabbítható, akár többször is. A tagállamok statisztikákat vezetnek azon figyelmeztető jelzések számáról, amelyek esetében használták ezt a funkciót.

(5)   Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j) és k) pontjában említett tárgyak és az e cikk (1), illetve (2) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (5) bekezdésében említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

27. cikk

Átadási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó kiegészítő adatok

(1)   Ha egy személy európai elfogatóparancs alapján átadási letartóztatás céljából áll körözés alatt, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az európai elfogatóparancs egy eredeti példányát is beviszi a SIS-be.

A tagállamok az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésben több európai elfogatóparancs másolatát is bevihetik.

(2)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az európai elfogatóparancsnak az Unió intézményeinek egy vagy több egyéb hivatalos nyelvén készült fordításából is rögzíthet egy példányt.

28. cikk

Átadási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó kiegészítő információk

Az átadási letartóztatás céljából figyelmeztető jelzést kiadó tagállam kiegészítő információk cseréje révén közli a többi tagállammal a 2002/584/IB kerethatározat 8. cikkének (1) bekezdésében említett információkat.

29. cikk

Kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó kiegészítő információk

(1)   A kiadatási letartóztatás céljából figyelmeztető jelzést kiadó tagállam kiegészítő információk cseréje révén közli az összes tagállammal a következő adatokat:

| a) | a letartóztatás iránti megkeresést előterjesztő hatóság; |
| --- | --- |

a)

a letartóztatás iránti megkeresést előterjesztő hatóság;

| b) | rendelkezésre áll-e elfogatóparancs vagy azzal azonos joghatású egyéb okirat, illetve végrehajtható ítélet; |
| --- | --- |

b)

rendelkezésre áll-e elfogatóparancs vagy azzal azonos joghatású egyéb okirat, illetve végrehajtható ítélet;

| c) | a bűncselekmény jellege és jogi minősítése; |
| --- | --- |

c)

a bűncselekmény jellege és jogi minősítése;

| d) | a bűncselekmény elkövetési körülményeinek leírása, beleértve az időpontot, a helyet és azon személy bűncselekményben való részvételének módját, akire vonatkozóan a figyelmeztető jelzést bevitték; |
| --- | --- |

d)

a bűncselekmény elkövetési körülményeinek leírása, beleértve az időpontot, a helyet és azon személy bűncselekményben való részvételének módját, akire vonatkozóan a figyelmeztető jelzést bevitték;

| e) | amennyire lehetséges, a bűncselekmény következményei; és |
| --- | --- |

e)

amennyire lehetséges, a bűncselekmény következményei; és

| f) | a figyelmeztető jelzés végrehajtása szempontjából hasznos vagy szükséges bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

f)

a figyelmeztető jelzés végrehajtása szempontjából hasznos vagy szükséges bármely egyéb információ.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében felsorolt adatokat nem szükséges közölni, ha a 27. vagy 28. cikkben említett adatokat már megadták, és azok a végrehajtó tagállam szerint elegendőek a figyelmeztető jelzés végrehajtásához.

30. cikk

Az átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan foganatosítandó intézkedés átalakítása

Amennyiben a letartóztatást nem lehet foganatosítani amiatt, mert a megkeresett tagállam a 24. vagy 25. cikkben meghatározott, a megjelölésre vonatkozó eljárásokkal összhangban azt megtagadja, vagy mert a kiadatási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzés esetében a nyomozás még nem fejeződött be, a letartóztatást kérelmező tagállam a figyelmeztető jelzésnek megfelelő intézkedést tesz az érintett személy hollétének közlése útján.

31. cikk

Az átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1)   A SIS-be a 26. cikk szerint bevitt figyelmeztető jelzés és a 27. cikkben említett kiegészítő adatok együtt a 2002/584/IB kerethatározattal összhangban kibocsátott európai elfogatóparancsnak minősülnek és azzal azonos joghatásúak, amennyiben az említett kerethatározat alkalmazandó.

(2)   Amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat nem alkalmazandó, a SIS-be a 26. és a 29. cikk szerint bevitt figyelmeztető jelzés ugyanolyan jogi erővel bír, mint az 1957. december 13-i európai kiadatási egyezmény 16. cikke szerinti, illetve a kiadatásról és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1962. június 27-i Benelux-szerződés 15. cikke szerinti ideiglenes letartóztatás iránti megkeresés.

VII. FEJEZET

Eltűnt személyekre vagy különleges bánásmódot igénylő olyan személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések, akiknek az utazását meg kell akadályozni

32. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1)   A következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozóan a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának megkeresésére figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS-be:

| a) | olyan eltűnt személyek, akiket védelem alá kell helyezni:






  i. | saját védelmük érdekében; |
| --- | --- | --- |

a)

olyan eltűnt személyek, akiket védelem alá kell helyezni:

i.

saját védelmük érdekében;

| ii. | közrendet vagy közbiztonságot fenyegető veszély elhárítása érdekében; |
| --- | --- |

ii.

közrendet vagy közbiztonságot fenyegető veszély elhárítása érdekében;

| b) | olyan eltűnt személyek, akiket nem szükséges védelem alá helyezni; |
| --- | --- |

b)

olyan eltűnt személyek, akiket nem szükséges védelem alá helyezni;

| c) | olyan gyermekek, akik esetében fennáll a szülő, családtag vagy gyám általi jogellenes elvitel veszélye, és akiknek az utazását meg kell akadályozni; |
| --- | --- |

c)

olyan gyermekek, akik esetében fennáll a szülő, családtag vagy gyám általi jogellenes elvitel veszélye, és akiknek az utazását meg kell akadályozni;

| d) | olyan gyermekek, akiknek az utazását meg kell akadályozni, mert esetükben fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt, és






  i. | emberkereskedelem áldozatává, vagy kényszerházasság, nőinemiszerv-csonkítás vagy másfajta nemi alapú erőszak áldozatává válhatnak; |
| --- | --- | --- |

d)

olyan gyermekek, akiknek az utazását meg kell akadályozni, mert esetükben fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt, és

i.

emberkereskedelem áldozatává, vagy kényszerházasság, nőinemiszerv-csonkítás vagy másfajta nemi alapú erőszak áldozatává válhatnak;

| ii. | terrorista bűncselekmények áldozatává vagy résztvevőjévé válhatnak; vagy |
| --- | --- |

ii.

terrorista bűncselekmények áldozatává vagy résztvevőjévé válhatnak; vagy

| iii. | fegyveres csoportba hívhatják vagy sorozhatják be, vagy fegyveres konfliktusban való aktív részvételre kényszeríthetik őket; |
| --- | --- |

iii.

fegyveres csoportba hívhatják vagy sorozhatják be, vagy fegyveres konfliktusban való aktív részvételre kényszeríthetik őket;

| e) | különleges bánásmódot igénylő olyan nagykorú személyek, és akiknek az utazását saját védelmük érdekében meg kell akadályozni annak konkrét és nyilvánvaló veszélye miatt, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt, és emberkereskedelem vagy nemi alapú erőszak áldozatává válhatnak. |
| --- | --- |

e)

különleges bánásmódot igénylő olyan nagykorú személyek, és akiknek az utazását saját védelmük érdekében meg kell akadályozni annak konkrét és nyilvánvaló veszélye miatt, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt, és emberkereskedelem vagy nemi alapú erőszak áldozatává válhatnak.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontját elsősorban olyan gyermekekre és személyekre kell alkalmazni, akiknek valamely illetékes hatóság határozata alapján az intézményi elhelyezése szükséges.

(3)   Az illetékes hatóságok, többek között a szülői felügyelettel kapcsolatos ügyekben joghatósággal rendelkező tagállami igazságügyi hatóságok határozata alapján az (1) bekezdés c) pontjában említett gyermekekre vonatkozóan figyelmeztető jelzést kell bevinni, amennyiben fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy az adott gyermeket jogellenesen és rövid időn belül elvihetik abból a tagállamból, ahol az illetékes hatóságok találhatók.

(4)   Az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett személyekre vonatkozóan az illetékes hatóságok, többek között az igazságügyi hatóságok határozata alapján figyelmeztető jelzést kell bevinni.

(5)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az 53. cikk (4) bekezdésével összhangban rendszeresen felülvizsgálja az e cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett figyelmeztető jelzések fenntartásának szükségességét.

(6)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam gondoskodik a következők mindegyikéről:

| a) | az általuk a SIS-be bevitt adatok tartalmazzák, hogy a figyelmeztető jelzéssel érintett személy az (1) bekezdésben említett mely kategóriába tartozik; |
| --- | --- |

a)

az általuk a SIS-be bevitt adatok tartalmazzák, hogy a figyelmeztető jelzéssel érintett személy az (1) bekezdésben említett mely kategóriába tartozik;

| b) | az általuk a SIS-be bevitt adatok tartalmazzák, hogy milyen típusú ügyről van szó, amennyiben ismert az ügytípus; és |
| --- | --- |

b)

az általuk a SIS-be bevitt adatok tartalmazzák, hogy milyen típusú ügyről van szó, amennyiben ismert az ügytípus; és

| c) | hogy a figyelmeztető jelzés létrehozásakor az (1) bekezdés c), d) és e) pontjával összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának valamennyi releváns információ a rendelkezésére álljon. |
| --- | --- |

c)

hogy a figyelmeztető jelzés létrehozásakor az (1) bekezdés c), d) és e) pontjával összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának valamennyi releváns információ a rendelkezésére álljon.

(7)   Négy hónappal azelőtt, hogy az e cikk szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló gyermek a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nemzeti joga szerint eléri a nagykorúságot, a CS-SIS automatikusan értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy a figyelmeztető jelzés indokát és a foganatosítandó intézkedést frissíteni kell, vagy pedig törölni kell a figyelmeztető jelzést.

(8)   Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h) és k) pontjában említett tárgyak és az e cikk (1) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni.

(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti a (6) bekezdés szerinti, az ügytípusok kategóriákba sorolására és az adatbevitelre vonatkozó szabályokat. Az eltűnt személyekkel kapcsolatos, gyermekeket érintő ügytípusokba beletartoznak – nem kizárólagos jelleggel – az elszökött gyermekekkel, migrációs kontextusban a kísérő nélküli gyermekekkel, továbbá azon gyermekekkel kapcsolatos ügyek, akiknél fennáll a szülő általi jogellenes elvitel veszélye.

A Bizottság továbbá végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti a (8) bekezdésben említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

33. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1)   Amennyiben a 32. cikkben említett személyek hollétét megállapítják, az illetékes hatóságoknak – a (4) bekezdésben foglalt követelményekre is figyelemmel – közölniük kell azt a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal.

(2)   Azon személyek esetében, akiket a 32. cikk (1) bekezdésének a), c), d) és e) pontja értelmében védelem alá kell helyezni, a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje keretében azonnal konzultációt folytat a saját illetékes hatóságaival és a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságaival, hogy haladéktalanul megállapodjanak a foganatosítandó intézkedésekről. A végrehajtó tagállam illetékes hatóságai a nemzeti joggal összhangban biztonságos helyre vihetik az adott személyeket az útjuk folytatásának megakadályozása érdekében.

(3)   Gyermekek esetében a foganatosítandó intézkedésekkel kapcsolatos döntéseket vagy a gyermeknek a (2) bekezdés szerinti biztonságos helyre vitelével kapcsolatos döntéseket a gyermek mindenek felett álló érdekét szem előtt tartva kell meghozni. E döntéseket azonnal, de a gyermek megtalálását követően legfeljebb 12 órán belül meg kell hozni, konzultálva adott esetben az érintett gyermekvédelmi hatóságokkal.

(4)   A nagykorú eltűnt, majd megtalált személyekre vonatkozó adatok közlése – az illetékes hatóságok közötti közlés kivételével – csak az érintett hozzájárulásával történhet. Az illetékes hatóságok azonban közölhetik a személy eltűnését bejelentő személlyel, hogy a figyelmeztető jelzést törölték, mivel az eltűnt személyt megtalálták.

VIII. FEJEZET

Bírósági eljárásban való részvételük érdekében keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

34. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1)   A tagállamok az illetékes hatóságok megkeresésére az adott személy tartózkodási helyének vagy lakóhelyének közlése céljából a következő személyekre vonatkozóan visznek be a SIS-be figyelmeztető jelzéseket:

| a) | tanúk; |
| --- | --- |

a)

tanúk;

| b) | azon személyek, akiket büntetőeljárással kapcsolatban az igazságügyi hatóságok előtti megjelenésre beidéztek vagy beidézés céljából keresnek annak érdekében, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük; |
| --- | --- |

b)

azon személyek, akiket büntetőeljárással kapcsolatban az igazságügyi hatóságok előtti megjelenésre beidéztek vagy beidézés céljából keresnek annak érdekében, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük;

| c) | azon személyek, akik részére büntetőügyben hozott ítéletet vagy – abból a célból, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük – a büntetőeljárással kapcsolatos egyéb okiratot kell kézbesíteni; |
| --- | --- |

c)

azon személyek, akik részére büntetőügyben hozott ítéletet vagy – abból a célból, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük – a büntetőeljárással kapcsolatos egyéb okiratot kell kézbesíteni;

| d) | azon személyek, akiknek szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából megjelenésre felhívó idézést kell kézbesíteni. |
| --- | --- |

d)

azon személyek, akiknek szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából megjelenésre felhívó idézést kell kézbesíteni.

(2)   Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h) és k) pontjában említett tárgyak és az e cikk (1) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) bekezdésében említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

35. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

A kért információkat a kibocsátó tagállammal kiegészítő információk cseréje útján kell közölni.

IX. FEJEZET

Személyekre és tárgyakra vonatkozóan rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából bevitt figyelmeztető jelzések

36. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1)   A személyekre, a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), i), k) és l) pontjában említett tárgyakra és a készpénztől eltérő fizetőeszközökre vonatkozó tartalmazó, figyelmeztető jelzést a 37. cikk (3), (4) és (5) bekezdése szerinti rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nemzeti jogával összhangban kell bevinni.

(2)   Figyelmeztető jelzés rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából való bevitele esetén, amennyiben a figyelmeztető jelzést bevitt tagállam a 37. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában felsoroltakon kívüli információt kíván megszerezni, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az összes ilyen kért információt megjelöli a figyelmeztető jelzésben. Amennyiben a szóban forgó információ a személyes adatoknak az (EU) 2016/680 irányelv 10. cikkében említett különleges kategóriáival kapcsolatos, akkor az információ kizárólag abban az esetben kérhető, ha ez feltétlenül szükséges a figyelmeztető jelzés konkrét céljából, valamint azzal a bűncselekménnyel kapcsolatban, amelyre vonatkozóan a figyelmeztető jelzést bevitték.

(3)   A rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából, valamint a közbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése céljából vihető be, amennyiben a következő körülmények közül egy vagy több fennáll:

| a) | amennyiben egyértelmű jel mutat arra, hogy valamely személy a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekmények bármelyikét tervezi elkövetni vagy elköveti; |
| --- | --- |

a)

amennyiben egyértelmű jel mutat arra, hogy valamely személy a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekmények bármelyikét tervezi elkövetni vagy elköveti;

| b) | amennyiben a 37. cikk (1) bekezdésében említett információra a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekmények bármelyike miatt elítélt személyre vonatkozó, szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásához van szükség; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a 37. cikk (1) bekezdésében említett információra a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekmények bármelyike miatt elítélt személyre vonatkozó, szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásához van szükség;

| c) | amennyiben valamely személy átfogó értékelése – különösen az általa elkövetett múltbeli bűncselekmények – alapján okkal feltételezhető, hogy az adott személy a jövőben elkövetheti a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekményeket. |
| --- | --- |

c)

amennyiben valamely személy átfogó értékelése – különösen az általa elkövetett múltbeli bűncselekmények – alapján okkal feltételezhető, hogy az adott személy a jövőben elkövetheti a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekményeket.

(4)   Ezenkívül a nemzetbiztonságért felelős hatóságok megkeresésére a nemzeti joggal összhangban rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket lehet kiadni, ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 37. cikk (1) bekezdésében említett információkra az érintett személy jelentette komoly veszély, illetve a külső vagy belső nemzetbiztonságot fenyegető egyéb komoly veszély elhárítása érdekében van szükség. Az e bekezdéssel összhangban figyelmeztető jelzést bevitt tagállam az ilyen figyelmeztető jelzésről tájékoztatja a többi tagállamot. Minden tagállam meghatározza, hogy mely hatóságokhoz kell ezeket az információkat továbbítani. Az információkat a SIRENE-irodákon keresztül kell továbbítani.

(5)   Amennyiben egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontjában említett tárgyak, illetve a készpénztől eltérő fizetőeszközök az e cikk (3) bekezdésében említett valamely súlyos bűncselekményhez vagy az e cikk (4) bekezdésében említett valamely komoly veszélyhez kapcsolódnak, e tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzést lehet bevinni, amelyet az e cikk (3), illetve (4) bekezdésével összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez lehet kapcsolni.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (5) bekezdésében említett adatok és az e cikk (2) bekezdésében említett további információk rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

37. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1)   Rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából a végrehajtó tagállam az alábbi információk mindegyikét vagy egy részét összegyűjti és közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal:

| a) | az a tény, hogy megtalálták a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt, vagy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti azon tárgyat, illetve a készpénztől eltérő azon fizetőeszközt, amelyre nézve a figyelmeztető jelzést kiadták; |
| --- | --- |

a)

az a tény, hogy megtalálták a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt, vagy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti azon tárgyat, illetve a készpénztől eltérő azon fizetőeszközt, amelyre nézve a figyelmeztető jelzést kiadták;

| b) | az ellenőrzés, illetve kikérdezés helye, időpontja és indoka; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzés, illetve kikérdezés helye, időpontja és indoka;

| c) | az utazás útvonala és célállomása; |
| --- | --- |

c)

az utazás útvonala és célállomása;

| d) | a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személyt kísérő személyek, illetve a jármű, hajó vagy légi jármű utasai vagy a kitöltetlen hivatalos okmány vagy kiállított személyazonosító okmány birtokosát kísérő személyek, akikről észszerűen feltételezhető, hogy a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személlyel kapcsolatban vannak; |
| --- | --- |

d)

a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személyt kísérő személyek, illetve a jármű, hajó vagy légi jármű utasai vagy a kitöltetlen hivatalos okmány vagy kiállított személyazonosító okmány birtokosát kísérő személyek, akikről észszerűen feltételezhető, hogy a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személlyel kapcsolatban vannak;

| e) | a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó kitöltetlen hivatalos okmányt vagy kiállított személyazonosító okmányt használó személy személyazonossága és személyleírása; |
| --- | --- |

e)

a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó kitöltetlen hivatalos okmányt vagy kiállított személyazonosító okmányt használó személy személyazonossága és személyleírása;

| f) | a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti felhasznált tárgyak, illetve készpénztől eltérő fizetőeszközök; |
| --- | --- |

f)

a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti felhasznált tárgyak, illetve készpénztől eltérő fizetőeszközök;

| g) | a szállított tárgyak, beleértve az úti okmányokat; |
| --- | --- |

g)

a szállított tárgyak, beleértve az úti okmányokat;

| h) | a személy, a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti tárgyak vagy a készpénztől eltérő fizetőeszközök megtalálásának körülményei; |
| --- | --- |

h)

a személy, a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti tárgyak vagy a készpénztől eltérő fizetőeszközök megtalálásának körülményei;

| i) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által a 36. cikk (2) bekezdésével összhangban kért minden egyéb információ. |
| --- | --- |

i)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által a 36. cikk (2) bekezdésével összhangban kért minden egyéb információ.

Amennyiben az e bekezdés első albekezdésének i) pontjában említett információk a személyes adatoknak az (EU) 2016/680 irányelv 10. cikkében említett különleges kategóriáival kapcsolatosak, azokat az említett cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően kell kezelni, és csak abban az esetben kezelhetők, ha az ugyanabból a célból kezelt más személyes adatokat egészítik ki.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat a végrehajtó tagállam kiegészítőinformáció-csere útján közli.

(3)   A rejtett ellenőrzés keretében a végrehajtó tagállam illetékes nemzeti hatóságainak az (1) bekezdésben leírtak közül a lehető legtöbb információt össze kell gyűjteniük rejtett módon, rutintevékenységek során. Ezen információk összegyűjtése nem veszélyeztetheti az ellenőrzés rejtett jellegét, és a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személynek semmilyen módon nem hozható a tudomására, hogy figyelmeztető jelzést adtak ki rá vonatkozóan.

(4)   A kikérdezés az adott személy személyes meghallgatását jelenti, amelynek többek között a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által a figyelmeztető jelzéshez rendelt információkon és konkrét kérdéseken kell alapulnia a 36. cikk (2) bekezdésével összhangban. A személyes meghallgatást a végrehajtó tagállam nemzeti jogával összhangban kell lefolytatni.

(5)   A célzott ellenőrzés során a 36. cikkben említett célok érdekében személyeket, járműveket, hajókat, légi járműveket, konténereket és szállított tárgyakat lehet átvizsgálni. Az átvizsgálást a végrehajtó tagállam nemzeti jogának megfelelően kell lefolytatni.

(6)   Amennyiben a célzott ellenőrzést a végrehajtó tagállam nemzeti joga nem engedi, e tagállamban a célzott ellenőrzés helyett kikérdezést kell alkalmazni. Amennyiben a kikérdezést a végrehajtó tagállam nemzeti joga nem teszi lehetővé, e tagállamban a kikérdezés helyett rejtett ellenőrzést kell alkalmazni. Amennyiben a 2013/48/EU irányelv alkalmazandó, a tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogát az említett irányelvben előírt feltételeknek megfelelően tiszteletben tartsák.

(7)   A (6) bekezdés nem érinti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a 36. cikk (2) bekezdése alapján kért információkat a végfelhasználók rendelkezésére bocsássák.

X. FEJEZET

Lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések

38. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1)   A tagállamok figyelmeztető jelzéseket visznek be a SIS-be a lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó keresett tárgyakra vonatkozóan.

(2)   A könnyen azonosítható tárgyak következő kategóriái vonatkozásában kell figyelmeztető jelzést bevinni:

| a) | gépjárművek, függetlenül a meghajtórendszertől; |
| --- | --- |

a)

gépjárművek, függetlenül a meghajtórendszertől;

| b) | 750 kg-t meghaladó öntömegű pótkocsik; |
| --- | --- |

b)

750 kg-t meghaladó öntömegű pótkocsik;

| c) | lakókocsik; |
| --- | --- |

c)

lakókocsik;

| d) | ipari berendezések; |
| --- | --- |

d)

ipari berendezések;

| e) | hajók; |
| --- | --- |

e)

hajók;

| f) | hajómotorok; |
| --- | --- |

f)

hajómotorok;

| g) | konténerek; |
| --- | --- |

g)

konténerek;

| h) | légi járművek; |
| --- | --- |

h)

légi járművek;

| i) | légijármű-motorok; |
| --- | --- |

i)

légijármű-motorok;

| j) | tűzfegyverek; |
| --- | --- |

j)

tűzfegyverek;

| k) | eltulajdonított, jogellenesen felhasznált vagy elveszett kitöltetlen hivatalos okmányok, illetve eredetinek tűnő, de hamis kitöltetlen hivatalos okmányok; |
| --- | --- |

k)

eltulajdonított, jogellenesen felhasznált vagy elveszett kitöltetlen hivatalos okmányok, illetve eredetinek tűnő, de hamis kitöltetlen hivatalos okmányok;

| l) | eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített kiállított személyazonosító okmányok, illetve eredetinek tűnő, de hamis kiállított személyazonosító okmányok, például útlevelek, személyazonosító igazolványok, tartózkodási engedélyek, úti okmányok és vezetői engedélyek; |
| --- | --- |

l)

eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített kiállított személyazonosító okmányok, illetve eredetinek tűnő, de hamis kiállított személyazonosító okmányok, például útlevelek, személyazonosító igazolványok, tartózkodási engedélyek, úti okmányok és vezetői engedélyek;

| m) | eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített jármű-forgalmiengedélyek és jármű-rendszámtáblák, illetve eredetinek tűnő, de hamis jármű-forgalmiengedélyek és jármű-rendszámtáblák; |
| --- | --- |

m)

eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített jármű-forgalmiengedélyek és jármű-rendszámtáblák, illetve eredetinek tűnő, de hamis jármű-forgalmiengedélyek és jármű-rendszámtáblák;

| n) | bankjegyek (regisztrált bankjegyek) és hamis bankjegyek; |
| --- | --- |

n)

bankjegyek (regisztrált bankjegyek) és hamis bankjegyek;

| o) | információtechnológiai eszközök; |
| --- | --- |

o)

információtechnológiai eszközök;

| p) | gépjárművek azonosítható alkotóelemei; |
| --- | --- |

p)

gépjárművek azonosítható alkotóelemei;

| q) | ipari berendezések azonosítható alkotóelemei; |
| --- | --- |

q)

ipari berendezések azonosítható alkotóelemei;

| r) | a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott egyéb nagy értékű, könnyen azonosítható tárgyak. |
| --- | --- |

r)

a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott egyéb nagy értékű, könnyen azonosítható tárgyak.

A k), l) és m) pontban említett okmányokat illetően a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megadhatja, hogy eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett, érvénytelenített vagy hamis okmányról van-e szó.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 75. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az e cikk (2) bekezdésének o), p), q) és r) pontja szerinti tárgyak új alkategóriáinak meghatározása révén történő módosítása céljából.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) bekezdésében említett adatok rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

39. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1)   Amennyiben egy lekérdezés nyomán kiderül, hogy a megtalált tárgy vonatkozásában már létezik figyelmeztető jelzés, az illetékes hatóság a nemzeti jogának megfelelően lefoglalja a tárgyat és a meghozandó intézkedések meghatározása érdekében kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kiadó hatósággal. E célból e rendeletnek megfelelően személyes adatok is közölhetők.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat kiegészítőinformáció-csere útján kell közölni.

(3)   A végrehajtó tagállam a kért intézkedéseket a nemzeti jogával összhangban hajtja végre.

XI. FEJEZET

Ismeretlen körözött személyekre vonatkozó, a személyazonosság nemzeti jog szerinti megállapítását célzó figyelmeztető jelzések

40. cikk

Ismeretlen körözött személyekre vonatkozó, a személyazonosság nemzeti jog szerinti megállapítását célzó figyelmeztető jelzések

A tagállamok ismeretlen körözött személyekre vonatkozó, kizárólag daktiloszkópiai adatokat tartalmazó figyelmeztető jelzéseket vihetnek be a SIS-be. Az említett daktiloszkópiai adatok nyomozás alatt álló terrorista bűncselekmények vagy más súlyos bűncselekmények elkövetésének helyszínén felfedezett ujjnyomatok vagy tenyérnyomatok teljes vagy nem teljes sorozatai lehetnek. Az említett daktiloszkópiai adatok kizárólag abban az esetben vihetők be a SIS-be, ha igen nagy valószínűséggel megállapítható, hogy azok a szóban forgó bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak.

Ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatósága semmilyen egyéb releváns nemzeti, uniós vagy nemzetközi adatbázisból származó adat segítségével nem tudja megállapítani a gyanúsított személyazonosságát, az első albekezdésben említett daktiloszkópiai adatok kizárólag az érintett személy azonosítása céljából vihetők be a figyelmeztető jelzéseknek ezen „ismeretlen körözött személy” kategóriájába.

41. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

A 40. cikk alapján bevitt adatokra vonatkozó találat esetén a nemzeti jognak megfelelően meg kell állapítani az adott személy személyazonosságát, valamint szakértőnek kell ellenőriznie, hogy a SIS-ben szereplő daktiloszkópiai adatok az adott személytől származnak-e. Az ügy gyors kivizsgálásának elősegítése érdekében a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje útján közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal az érintett személy személyazonosságára és hollétére vonatkozó információkat.

XII. FEJEZET

A biometrikus adatokra vonatkozó különös szabályok

42. cikk

A fényképek, arcképmások, daktiloszkópiai adatok és DNS-profilok rögzítésére vonatkozó különös szabályok

(1)   A SIS-be kizárólag a 20. cikk (3) bekezdésének w) és y) pontjában említett azon fényképek és arcképmások, illetve daktiloszkópiai adatok vihetők be, amelyek megfelelnek az adatminőségre vonatkozó minimumelőírásoknak és a műszaki előírásoknak. Az említett adatok bevitele előtt az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és a műszaki előírások betartatása érdekében minőségellenőrzést kell végezni.

(2)   A SIS-be bevitt daktiloszkópiai adatok egy–tíz sík ujjnyomatból és egy–tíz átforgatott ujjnyomatból állhatnak. Állhatnak továbbá legfeljebb két tenyérnyomatból is.

(3)   DNS-profilok csak a 32. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt helyzetekben csatolhatók figyelmeztető jelzésekhez, és ebben az esetben is kizárólag az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és a műszaki előírások betartását igazoló minőségellenőrzés lefolytatását követően és kizárólag akkor, ha a személyazonosság megállapítása céljára nem állnak rendelkezésre fényképek, arcképmások vagy daktiloszkópiai adatok, vagy azok a célnak nem megfelelőek. A figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személy közvetlen felmenő ági rokonainak, leszármazottainak és testvéreinek DNS-profiljai csatolhatók a figyelmeztető jelzéshez, amennyiben az említett személyek ehhez kifejezett hozzájárulásukat adják. Amennyiben egy figyelmeztető jelzéshez DNS-profilt csatolnak, e profilban csak az eltűnt személy azonosításához feltétlenül szükséges információk szerepelhetnek.

(4)   Az e cikk (1) és a (3) bekezdésében említett biometrikus adatok tárolására vonatkozóan adatminőségre vonatkozó minimumelőírásokat és műszaki előírásokat kell meghatározni az e cikk (5) bekezdésével összhangban. Az említett adatminőségre vonatkozó minimumelőírásokban és műszaki előírásokban meg kell határozni azon adatok minőségi szintjét, amelyek valamely személy személyazonosságának a 43. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrzéséhez, illetve a személy 43. cikk (2), (3) és (4) bekezdése szerinti azonosításához kerülnek felhasználásra.

(5)   A Bizottság az e cikk (1), (3) és (4) bekezdésében említett adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és műszaki előírások meghatározása céljából végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

43. cikk

A fényképekkel, arcképmásokkal, daktiloszkópiai adatokkal és DNS-profilokkal végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

(1)   Ha a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek, arcképmások, daktiloszkópiai adatok és DNS-profilok, az ilyen fényképeket, arcképmásokat és daktiloszkópiai adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS-ben végzett alfanumerikus keresés alapján állapították meg.

(2)   Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők a daktiloszkópiai adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokat, amennyiben az adott személy azonosítása más eszközökkel nem lehetséges. Ehhez a SIS központi rendszernek automatikus ujjnyomat-azonosító rendszerrel (AFIS) kell rendelkeznie.

(3)   A 26., a 32., a 36. és a 40. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS-ben szereplő daktiloszkópiai adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok és tenyérnyomatok teljes vagy nem teljes sorozataival is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett nyomatok a bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a vonatkozó tagállami nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban való lekérdezésre is sor kerül.

(4)   Amint ez műszakilag lehetségessé válik, és a személyazonosítás nagyfokú megbízhatóságának biztosítása mellett, az állandó határátkelőhelyeken fényképek és arcképmások is felhasználhatók egy személy azonosítására.

Mielőtt e funkciót a SIS-be bevezetnék, a Bizottság jelentést terjeszt elő a szükséges technológia rendelkezésre állásáról, alkalmazhatóságáról és megbízhatóságáról. A Bizottság a jelentésre vonatkozóan az Európai Parlamenttel konzultációt folytat.

A funkció állandó határátkelőhelyeken való alkalmazásának megkezdését követően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 75. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából azon körülmények meghatározása tekintetében, amelyek fennállása esetén a fényképek és az arcképmások felhasználhatók személyek azonosítására.

XIII. FEJEZET

A figyelmeztető jelzésekhez való hozzáféréshez és az azok felülvizsgálatához való jog

44. cikk

A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre jogosult illetékes nemzeti hatóságok

(1)   Az illetékes nemzeti hatóságok a következő célokból jogosultak hozzáférni a SIS-be bevitt adatokhoz, valamint közvetlenül vagy a SIS adatbázis másolata útján lekérdezni ezen adatokat:

| a) | határellenőrzés, az (EU) 2016/399 rendeletnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

határellenőrzés, az (EU) 2016/399 rendeletnek megfelelően;

| b) | az érintett tagállam területén végzett rendőrségi és vámellenőrzések, és azoknak a kijelölt hatóságok általi koordinációja; |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam területén végzett rendőrségi és vámellenőrzések, és azoknak a kijelölt hatóságok általi koordinációja;

| c) | terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, illetve a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása az érintett tagállam területén, feltéve hogy az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó; |
| --- | --- |

c)

terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, illetve a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása az érintett tagállam területén, feltéve hogy az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó;

| d) | a feltételek vizsgálata és a döntések meghozatala egyrészt a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beutazásával és ott-tartózkodásával – többek között a tartózkodási engedélyekkel és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal –, másrészt a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével, továbbá a tagállamok területére jogellenesen belépő vagy ott jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok ellenőrzésének elvégzésével kapcsolatban is; |
| --- | --- |

d)

a feltételek vizsgálata és a döntések meghozatala egyrészt a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beutazásával és ott-tartózkodásával – többek között a tartózkodási engedélyekkel és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal –, másrészt a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével, továbbá a tagállamok területére jogellenesen belépő vagy ott jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok ellenőrzésének elvégzésével kapcsolatban is;

| e) | a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok biztonsági ellenőrzései, amennyiben az ellenőrzéseket lefolytató hatóságok nem a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (38) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságok”, és adott esetben a 377/2004/EK tanácsi rendelettel (39) összhangban tanácsadást biztosítanak; |
| --- | --- |

e)

a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok biztonsági ellenőrzései, amennyiben az ellenőrzéseket lefolytató hatóságok nem a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (38) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságok”, és adott esetben a 377/2004/EK tanácsi rendelettel (39) összhangban tanácsadást biztosítanak;

(2)   A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésnek és ezen adatok közvetlen lekérdezésének joga a honosításért a nemzeti joggal összhangban felelős illetékes nemzeti hatóságokat is megilletheti a honosítási kérelmek vizsgálata céljából.

(3)   A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés és az ezen adatok közvetlen lekérdezésének joga ugyanakkor a többek között büntetőeljárásban a közvád emelésére és egy személlyel szembeni vádemelés előtti igazságügyi vizsgálatra illetékes nemzeti igazságügyi hatóságokat, valamint azok koordinációs hatóságait is megilleti feladataik ellátása során, a nemzeti joggal összhangban.

(4)   Az e cikkben említett illetékes hatóságokat fel kell venni az 56. cikk (7) bekezdésében említett jegyzékbe.

45. cikk

Jármű-nyilvántartó szolgálatok

(1)   Az 1999/37/EK tanácsi irányelvben (40) említett, a járművek forgalmi engedélyének kiállításáért felelős tagállami szolgálatok kizárólag annak ellenőrzése céljából férhetnek hozzá az e rendelet 38. cikke (2) bekezdésének a), b), c), m) és p) pontja szerint a SIS-be bevitt adatokhoz, hogy az e szolgálatok általi nyilvántartásba vételre szánt jármű, illetve járműhöz kapcsolódó forgalmi engedély vagy rendszámtábla eltulajdonított, jogellenesen használt, elveszett, eredetinek tűnő, de hamis-e, illetve azokat büntetőeljárásban bizonyítékként keresik-e.

Az első albekezdésben említett szolgálatoknak az adatokhoz való hozzáférésére a nemzeti jog az irányadó, a hozzáférés mértékét pedig az érintett szolgálatok egyedi hatáskörére kell korlátozni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül az állami szolgálatok jogosultak közvetlenül hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok közül azok, amelyek nem állami szolgálatok, a SIS-ben szereplő adatokhoz kizárólag a 44. cikkben említett valamely hatóságon keresztül férhetnek hozzá. Az említett hatóság jogosult közvetlenül hozzáférni az adatokhoz, és azokat az adott szolgálatnak továbbítani. Az érintett tagállam megköveteli az adott szolgálattól és annak alkalmazottaitól, hogy tiszteletben tartsák a hatóság által részükre továbbított adatok engedélyezett felhasználására vonatkozó esetleges korlátozásokat.

(4)   A 39. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban a SIS-hez biztosított hozzáférésre. A SIS-hez való hozzáférés útján szerzett információknak az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok általi, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal való közlésére a nemzeti jog az irányadó.

46. cikk

Hajókat és légi járműveket lajstromozó szolgálatok

(1)   A hajók – beleértve a hajómotorokat is – és a légi járművek – beleértve a légijármű-motorokat is – lajstromozását igazoló okmányok kiállításáért, illetve az e járművek forgalomirányításáért felelős tagállami szolgálatok kizárólag annak ellenőrzése céljából férhetnek hozzá a 38. cikk (2) bekezdésének megfelelően a SIS-be bevitt alábbi adatokhoz, hogy az e szolgálatok általi lajstromozásra szánt, illetve az általuk végzett forgalomirányítás alá tartozó hajók – beleértve a hajómotorokat is – és légi járművek – beleértve a légijármű-motorokat is – eltulajdonítottak, jogellenesen használtak, elveszettek-e vagy azokat büntetőeljárásban bizonyítékként keresik-e:

| a) | hajókra vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

a)

hajókra vonatkozó adatok;

| b) | hajómotorokra vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

hajómotorokra vonatkozó adatok;

| c) | légi járművekre vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

c)

légi járművekre vonatkozó adatok;

| d) | légijármű-motorokra vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

d)

légijármű-motorokra vonatkozó adatok.

Az első albekezdésben említett szolgálatoknak az adatokhoz való hozzáférésére a nemzeti jog az irányadó, a hozzáférés mértékét pedig az érintett szolgálatok egyedi hatáskörére kell korlátozni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül az állami szolgálatok jogosultak közvetlenül hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok közül a nem állami szolgálatok kizárólag a 44. cikkben említett valamely hatóságon keresztül férhetnek hozzá a SIS-ben szereplő adatokhoz. Az említett hatóság jogosult közvetlenül hozzáférni az adatokhoz, és azokat az adott szolgálatnak továbbítani. Az érintett tagállam biztosítja, hogy a szóban forgó szolgálat és annak alkalmazottai tiszteletben tartsák a hatóság által részükre továbbított adatok engedélyezett felhasználására vonatkozó esetleges korlátozásokat.

(4)   A 39. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban a SIS-hez biztosított hozzáférésre. A SIS-hez való hozzáférés útján szerzett információknak az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok általi, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal való közlésére a nemzeti jog az irányadó.

47. cikk

Tűzfegyvereket nyilvántartó szolgálatok

(1)   A tűzfegyverek nyilvántartási tanúsítványainak kibocsátásáért felelős tagállami szolgálatok hozzáférhetnek a 26. és a 36. cikkel összhangban a SIS-be bevitt, személyekre vonatkozó adatokhoz, valamint a 38. cikk (2) bekezdésével összhangban a SIS-be bevitt, tűzfegyverekre vonatkozó adatokhoz. A hozzáférési jogot annak ellenőrzése céljából lehet gyakorolni, hogy a tűzfegyver nyilvántartásba vételét kérelmező személyt nem körözik-e átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából, vagy rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából, illetve hogy a nyilvántartásba vételre szánt tűzfegyvereket nem keresik-e lefoglalás vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználás céljából.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szolgálatoknak az adatokhoz való hozzáférésére a nemzeti jog az irányadó, a hozzáférés mértékét pedig az érintett szolgálatok egyedi hatáskörére kell korlátozni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül az állami szolgálatok jogosultak közvetlenül hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz.

(4)   Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül azok, amelyek nem kormányzati szolgálatok, kizárólag a 44. cikkben említett valamely hatóságon keresztül férhetnek hozzá a SIS-ben szereplő adatokhoz. Az említett hatóság közvetlenül hozzáférhet az adatokhoz, és értesítenie kell az érintett szolgálatot arról, hogy a szóban forgó tűzfegyver nyilvántartásba vehető-e. Az érintett tagállam biztosítja, hogy a szóban forgó szolgálat és annak alkalmazottai tiszteletben tartják a közvetítő hatóság által részükre továbbított adatok engedélyezett felhasználására vonatkozó esetleges korlátozásokat.

(5)   A 39. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban a SIS-hez biztosított hozzáférésre. A SIS-hez való hozzáférés révén szerzett információknak az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok általi, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal való közlésére a nemzeti jog az irányadó.

48. cikk

Az Europol hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/794 rendelettel létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat is cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban.

(2)   Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő információcsere útján értesíti a kibocsátó tagállamot. Addig, amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(3)   Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való, összefüggések vagy más releváns kapcsolatok feltárását célzó összevetés céljára kezelheti, valamint az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett stratégiai, tematikus és operatív elemzések céljára. A kiegészítő információk e cikk szerinti kezelését az Europol minden esetben az említett rendelettel összhangban végzi.

(4)   A SIS-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információknak az Europol általi felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(5)   Az Europol:

| a) | a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS részeit; |
| --- | --- |

a)

a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS részeit;

| b) | az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, aminek indokolását is mellékelnie kell; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, aminek indokolását is mellékelnie kell;

| c) | korlátozza a SIS-ben szereplő adatokhoz – többek között a kiegészítő információkhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez az ilyen adatokhoz való hozzáférésre szükségük van; |
| --- | --- |

c)

korlátozza a SIS-ben szereplő adatokhoz – többek között a kiegészítő információkhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez az ilyen adatokhoz való hozzáférésre szükségük van;

| d) | intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében;

| e) | biztosítja, hogy személyzetének a SIS-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; és |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy személyzetének a SIS-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; és

| f) | az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez. |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez.

(6)   Az Europol csak technikai célokból másolhat SIS-ben szereplő adatokat, amennyiben a másolásra azért van szükség, hogy az Europol megfelelően felhatalmazott személyzete közvetlen lekérdezést végezhessen. E rendelet az ilyen másolatokra is alkalmazandó. A technikai másolatot csak a SIS-adatok tárolására lehet használni ezen adatok lekérdezése során. Az adatokat a lekérdezést követően törölni kell. Az ilyen felhasználás nem minősül a SIS-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának. Az Europol nem másolhatja át más Europol-rendszerekbe a figyelmeztető jelzésben szereplő adatokat, illetve a tagállamok által továbbított vagy a CS-SIS-ből származó kiegészítő adatokat.

(7)   Az Europol a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót vezet a SIS-hez való valamennyi hozzáférésről és a SIS-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából. Az ilyen naplók és dokumentáció nem tekinthetők a SIS egy része jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8)   A tagállamok kiegészítő információk cseréje keretében értesítik az Europolt a terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos minden találatról. A tagállamok kivételes körülmények között tartózkodhatnak attól, hogy értesítsék az Europolt, amennyiben az értesítés veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozásokat, valamely személy biztonságát vagy ellentétes lenne a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam alapvető biztonsági érdekeivel.

(9)   A (8) bekezdés attól a naptól kezdődően alkalmazandó, amikor az Europol az (1) bekezdéssel összhangban kiegészítő információkat kaphat.

49. cikk

Az Eurojust hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1)   Kizárólag az Eurojust nemzeti tagjai és segítőik jogosultak – a megbízatásuk teljesítéséhez szükséges esetekben – a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére a megbízatásuk keretei között, a 26., a 32., a 34., a 38. és a 40. cikkel összhangban.

(2)   Amennyiben az Eurojust egy nemzeti tagja valamely lekérdezés folyamán a SIS-ben figyelmeztető jelzést talál, az említett nemzeti tag tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az Eurojust az ilyen lekérdezés során szerzett információkat harmadik országok és harmadik szervek részére kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam beleegyezésével továbbíthatja, az adatvédelemre vonatkozó uniós jognak való teljes körű megfelelés mellett.

(3)   Ez a cikk nem sérti az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelet (41), valamint az (EU) 2018/1725 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Eurojust nemzeti tagjai vagy azok segítői által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem pedig az európai adatvédelmi biztosnak az említett rendeletek alapján fennálló hatásköreit.

(4)   Az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának szavatolása céljából az Eurojustnak a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie az Eurojust bármely nemzeti tagja vagy bármely segítő SIS-hez való valamennyi hozzáféréséről és a SIS-ben általa végzett lekérdezésekről.

(5)   A SIS részeit tilos adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az Eurojust által vagy az Eurojustnál üzemeltetett rendszerrel, továbbá a SIS-ben szereplő, a nemzeti tagok és segítőik által hozzáférhető adatokat tilos átküldeni ilyen rendszerbe. Tilos a SIS bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS-adatok jogellenes letöltésének, illetve másolásának.

(6)   Az Eurojust a 10. és a 11. cikkel összhangban intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében.

50. cikk

Az európai határ- és partvédelmi csapatoknak, a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetből álló csapatoknak és a migrációkezelést támogató csapatok tagjainak hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének (8) bekezdésével összhangban az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai a megbízatásuk keretei között – feltéve, hogy e rendelet 44. cikkének (1) bekezdése szerint jogosultak ellenőrzéseket végezni, és részesültek az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében előírt képzésben – jogosultak hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat annyiban, amennyiben az a feladataik elvégzéséhez szükséges, és amennyiben azt egy konkrét művelet műveleti terve megkívánja. A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés nem terjeszthető ki más csapattagokra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett csapatok tagjainak egy technikai interfészen keresztül kell gyakorolniuk a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti jogukat. A SIS központi rendszerrel való közvetlen összeköttetést lehetővé tevő technikai interfészt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozza létre és tartja karban.

(3)   Ha az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok valamely tagja általi lekérdezés során az derül ki, hogy a SIS-ben figyelmeztető jelzés van, erről tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének megfelelően a csapatok tagjai csak a működési helyük szerinti fogadó tagállam határőreinek, illetve a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetének utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében járhatnak el a SIS-beli figyelmeztető jelzésekre reagálva. A fogadó tagállam felhatalmazhatja a csapatok tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

(4)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie a SIS-hez való valamennyi hozzáférésről és a SIS-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából.

(5)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek intézkedéseket kell elfogadnia és alkalmaznia a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok tagjai is alkalmazzák azokat.

(6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érinti az (EU) 2016/1624 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre vagy az adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által történő jogosulatlan vagy hibás kezelése miatti felelősségre vonatkoznak.

(7)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, tilos a SIS bármely részét adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az (1) bekezdésben említett csapatok által vagy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által üzemeltetett rendszerrel, valamint tilos ilyen rendszerbe átküldeni azokat a SIS-ben szereplő adatokat, amelyekhez az említett csapatok hozzáférnek. Tilos a SIS bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS-adatok letöltésének, illetve másolásának.

(8)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek lehetővé kell tennie az európai adatvédelmi biztos számára, hogy nyomon kövesse és ellenőrizze a csapatok e cikkben említett, a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogaik gyakorlása során végzett tevékenységeit. Ez nem sértheti az (EU) 2018/1725 rendelet további rendelkezéseit.

51. cikk

Értékelés a SIS-nek az Europol, az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi használatáról

(1)   A Bizottság legalább ötévenként értékeli, hogy az Europol, az Eurojust nemzeti tagjai és azok segítői, valamint az 50. cikk (1) bekezdésében említett csapatok hogyan működtetik és használják a SIS-t.

(2)   Az Europolnak, az Eurojustnak és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek gondoskodnia kell arról, hogy az értékelés megállapításait és ajánlásait megfelelő intézkedések kövessék.

(3)   Az értékelés eredményeiről és az annak nyomán hozott intézkedésekről jelentést kell küldeni az Európai Parlament és a Tanács számára.

52. cikk

A hozzáférhető adatok köre

A végfelhasználók – ideértve az Europolt, az Eurojust nemzeti tagjait és azok segítőit, valamint az (EU) 2016/1624 rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjait – kizárólag a feladataik ellátásához szükséges adatokhoz férhetnek hozzá.

53. cikk

A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések felülvizsgálati időtartama

(1)   A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi azon céloknak az eléréséhez szükséges, amelyek érdekében a figyelmeztető jelzéseket bevitték.

(2)   A tagállamok a 26. cikk és a 32. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja tekintetében ötéves időtartamra vihetnek be személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam felülvizsgálja a figyelmeztető jelzés fenntartásának szükségességét az említett öt éven belül.

(3)   A tagállamok e rendelet 34. és 40. cikke tekintetében hároméves időtartamra vihetnek be személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam felülvizsgálja a figyelmeztető jelzés fenntartásának szükségességét az említett három éven belül.

(4)   A tagállamok e rendelet 32. cikke (1) bekezdésének c), d) és e) pontja, valamint 36. cikke céljából egyéves időtartamra vihetnek be személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam felülvizsgálja a figyelmeztető jelzés fenntartásának szükségességét az említett egy éven belül.

(5)   Adott esetben az egyes tagállamok a nemzeti joguknak megfelelően rövidebb felülvizsgálati időtartamokat is megállapíthatnak.

(6)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a (2), a (3), illetve a (4) bekezdésben említett felülvizsgálati időtartamon belül, egy rögzítendő, átfogó egyedi elbírálás alapján úgy határozhat, hogy a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést az eredeti időtartamon túl is a rendszerben tartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés bevitelének célja miatt szükségesnek és arányosnak bizonyul. Ilyen esetekben a (2), a (3), illetve a (4) bekezdést a meghosszabbításra is alkalmazni kell. Bármilyen ilyen meghosszabbításról értesíteni kell a CS-SIS-t.

(7)   A személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a (2), a (3), illetve a (4) bekezdésben említett felülvizsgálati időtartam elteltével automatikusan törölni kell, kivéve, ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a (6) bekezdés szerinti meghosszabbításról értesítette a CS-SIS-t. A CS-SIS az adatoknak a rendszerből történő programozott törléséről négy hónappal korábban automatikusan tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(8)   A tagállamok statisztikát vezetnek azoknak a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időtartamát e cikk (6) bekezdésével összhangban meghosszabbították, és azt kérésre a 69. cikkben említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják.

(9)   Amint a SIRENE-iroda számára világossá válik, hogy egy személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés elérte a célját és ezért törölni kell, az irodának azonnal értesítenie kell erről a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóságot. A hatóság számára az értesítés beérkezésétől számítva 15 naptári nap áll rendelkezésre arra, hogy válaszoljon azzal kapcsolatban, hogy a figyelmeztető jelzés törlésre került vagy azt törölni kell, illetve hogy ismertesse a figyelmeztető jelzés megtartásának indokait. Ha a 15 napos időszak lejártáig nem érkezik válasz, a SIRENE-irodának gondoskodnia kell arról, hogy a figyelmeztető jelzés törlésre kerüljön. Amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi, a SIRENE-irodának kell törölnie a figyelmeztető jelzést. A SIRENE-irodáknak be kell számolniuk a felügyeleti hatóságuknak az ezen bekezdés alapján végzett tevékenységük során felmerült, visszatérő jelleggel előforduló problémákról.

54. cikk

A tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések felülvizsgálati időtartama

(1)   A tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi azon céloknak az eléréséhez szükséges, amelyek érdekében a figyelmeztető jelzéseket bevitték.

(2)   A tagállamok a 36. és a 38. cikk tekintetében tízéves időtartamra vihetnek be tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam felülvizsgálja a figyelmeztető jelzés fenntartásának szükségességét az említett tíz éven belül.

(3)   A 26., a 32., a 34. és a 36. cikkel összhangban bevitt, tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket – amennyiben azok személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel vannak összekapcsolva – az 53. cikk alapján kell felülvizsgálni. Az ilyen figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet tárolni, ameddig a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést tárolják.

(4)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a (2), illetve a (3) bekezdésben említett felülvizsgálati időtartamon belül úgy határozhat, hogy a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a felülvizsgálati időtartamon túl is a rendszerben tartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés bevitelének célja miatt szükségesnek és arányosnak bizonyul. Ilyen esetekben értelemszerűen a (2) vagy a (3) bekezdést kell alkalmazni.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések bizonyos kategóriái esetében történő rövidebb felülvizsgálati időtartam meghatározása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(6)   A tagállamok statisztikát vezetnek azoknak a tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseknek a számáról, amelyek megőrzési időtartamát a (4) bekezdéssel összhangban meghosszabbították.

XIV. FEJEZET

Figyelmeztető jelzés törlése

55. cikk

A figyelmeztető jelzések törlése

(1)   A 26. cikk szerinti, átadási, illetve kiadatási letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket törölni kell, amikor az adott személyt átadták vagy kiadták a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságainak. E figyelmeztető jelzések abban az esetben is törölni kell, ha az illetékes igazságügyi hatóság a nemzeti joggal összhangban visszavonta a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló bírósági határozatot. A figyelmeztető jelzéseket ugyancsak törölni kell érvényességi idejük leteltekor az 53. cikkel összhangban.

(2)   Az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, illetve a különleges bánásmódot igénylő olyan személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, akiknek az utazását a 32. cikk alapján meg kell akadályozni, az alábbi szabályok szerint kell törölni:

| a) | az eltűnt, illetve jogellenes elvitel által veszélyeztetett gyermekek esetében a figyelmeztető jelzést törölni kell:






  i. | az ügy megoldódásakor (például amikor a gyermeket megtalálták vagy hazaszállították, illetve a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai döntést hoztak a gyermek gondozásáról); |
| --- | --- | --- |

a)

az eltűnt, illetve jogellenes elvitel által veszélyeztetett gyermekek esetében a figyelmeztető jelzést törölni kell:

i.

az ügy megoldódásakor (például amikor a gyermeket megtalálták vagy hazaszállították, illetve a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai döntést hoztak a gyermek gondozásáról);

| ii. | a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

ii.

a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| iii. | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően; |
| --- | --- |

iii.

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően;

| b) | az eltűnt felnőttek esetében, amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó fél nem kért védelmi intézkedést, a figyelmeztető jelzést törölni kell:






  i. | a foganatosítandó intézkedés végrehajtását követően, amennyiben a végrehajtó tagállam meggyőződött az adott személy hollétéről; |
| --- | --- | --- |

b)

az eltűnt felnőttek esetében, amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó fél nem kért védelmi intézkedést, a figyelmeztető jelzést törölni kell:

i.

a foganatosítandó intézkedés végrehajtását követően, amennyiben a végrehajtó tagállam meggyőződött az adott személy hollétéről;

| ii. | a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

ii.

a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| iii. | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően; |
| --- | --- |

iii.

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően;

| c) | az eltűnt felnőttek esetében, amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó fél védelmi intézkedést kért, a figyelmeztető jelzést törölni kell:






  i. | a foganatosítandó intézkedés végrehajtását követően, amennyiben a személyt védelem alá helyezték; |
| --- | --- | --- |

c)

az eltűnt felnőttek esetében, amennyiben a figyelmeztető jelzést kiadó fél védelmi intézkedést kért, a figyelmeztető jelzést törölni kell:

i.

a foganatosítandó intézkedés végrehajtását követően, amennyiben a személyt védelem alá helyezték;

| ii. | a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

ii.

a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| iii. | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően; |
| --- | --- |

iii.

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően;

| d) | a különleges bánásmódot igénylő olyan nagykorú személyek esetében, akiknek az utazását a védelmük érdekében meg kell akadályozni, valamint az olyan gyermekek esetében, akiknek az utazását meg kell akadályozni, a figyelmeztető jelzést törölni kell:






  i. | a foganatosítandó intézkedés végrehajtását követően (például a személyt védelem alá helyezték); |
| --- | --- | --- |

d)

a különleges bánásmódot igénylő olyan nagykorú személyek esetében, akiknek az utazását a védelmük érdekében meg kell akadályozni, valamint az olyan gyermekek esetében, akiknek az utazását meg kell akadályozni, a figyelmeztető jelzést törölni kell:

i.

a foganatosítandó intézkedés végrehajtását követően (például a személyt védelem alá helyezték);

| ii. | a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

ii.

a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| iii. | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően. |
| --- | --- |

iii.

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően.

A nemzeti jog sérelme nélkül, amennyiben valamely személyt az illetékes hatóság határozata nyomán intézményben helyeztek el, a figyelmeztető jelzés az adott személy hazaszállításáig fenntartható.

(3)   A bírósági eljárás céljából keresett személyre vonatkozó, a 34. cikk szerinti figyelmeztető jelzést törölni kell:

| a) | miután a személy hollétéről értesítették a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságát; |
| --- | --- |

a)

miután a személy hollétéről értesítették a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságát;

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| c) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának határozatát követően.

Amennyiben a továbbított információk alapján nem lehet intézkedni, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának a probléma megoldása érdekében tájékoztatnia kell a végrehajtó tagállam SIRENE-irodáját.

Amennyiben találatot jelez a rendszer, és a címadatokat továbbították a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak, majd ezt követően ugyanazon végrehajtó tagállamban egy találat ugyanazon címadatokat tárja fel, a találatot rögzíteni kell a végrehajtó tagállamban, de sem a címadatokat, sem a kiegészítő információkat nem kell újra megküldeni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak. Ilyen esetekben a végrehajtó tagállam tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot az újabb találatokról, és a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam átfogó, egyedi értékelést végez a figyelmeztető jelzés fenntartásának szükségességéről.

(4)   A rejtett ellenőrzésre, a kikérdezésre vagy a célzott ellenőrzésekre vonatkozó, a 36. cikk szerinti figyelmeztető jelzéseket törölni kell:

| a) | a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető jelzés érvényességi idejének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| b) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a törlésükre vonatkozó határozatát követően; |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a törlésükre vonatkozó határozatát követően;

(5)   A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyra vonatkozó, a 38. cikk szerinti figyelmeztető jelzéseket törölni kell:

| a) | a tárgy lefoglalása vagy azzal egyenértékű intézkedés esetén, amint megtörtént a szükséges kiegészítő információk cseréje az érintett SIRENE-irodák között, vagy ha a tárggyal kapcsolatban más bírósági vagy közigazgatási eljárás indul; |
| --- | --- |

a)

a tárgy lefoglalása vagy azzal egyenértékű intézkedés esetén, amint megtörtént a szükséges kiegészítő információk cseréje az érintett SIRENE-irodák között, vagy ha a tárggyal kapcsolatban más bírósági vagy közigazgatási eljárás indul;

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| c) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a törlésükre vonatkozó határozatát követően. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a törlésükre vonatkozó határozatát követően.

(6)   Az ismeretlen körözött személyre vonatkozó, a 40. cikk szerinti figyelmeztető jelzéseket törölni kell:

| a) | a személy azonosításakor; |
| --- | --- |

a)

a személy azonosításakor;

| b) | a figyelmeztető jelzés érvényességének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy |
| --- | --- |

b)

a figyelmeztető jelzés érvényességének az 53. cikk szerinti lejártakor; vagy

| c) | a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a törlésükre vonatkozó határozatát követően. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának a törlésükre vonatkozó határozatát követően.

(7)   A 26., a 32., a 34. és a 36. cikkel összhangban bevitt, tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket – amennyiben e figyelmeztető jelzések személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel vannak összekapcsolva – akkor kell törölni, amikor a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés e cikkel összhangban törlésre kerül.

XV. FEJEZET

Általános adatkezelési szabályok

56. cikk

A SIS-adatok kezelése

(1)   A tagállamok kizárólag a 26., a 32., a 34., a 36., a 38. és a 40. cikkben említett figyelmeztetőjelzés-kategóriákra vonatkozóan meghatározott célokból kezelhetik a 20. cikkben említett adatokat.

(2)   Az adatok csak technikai célból másolhatók, amennyiben a másolás szükséges a 44. cikkben említett illetékes hatóságok általi közvetlen lekérdezéshez. E rendelet az említett másolatokra is vonatkozik. A tagállamok nem másolhatják a valamely más tagállam által rögzített figyelmeztető jelzésben szereplő adatokat és kiegészítő adatokat az adott tagállam N.SIS-éből vagy a CS-SIS-ből más nemzeti adatállományokba.

(3)   A hálózaton kívüli adatbázist eredményező, a (2) bekezdésben említett technikai másolatok legfeljebb 48 órára hozhatók létre.

A tagállamok naprakész nyilvántartást vezetnek ezekről a másolatokról, e nyilvántartást a felügyeleti hatóságaik rendelkezésére bocsátják, valamint gondoskodnak arról, hogy e rendeletet – különös tekintettel a 10. cikkre – alkalmazzák e másolatokra.

(4)   A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre a 44. cikkben említett illetékes nemzeti hatóságok csak a hatáskörük korlátain belül jogosultak és a hozzáférés csak a megfelelően felhatalmazott személyzet számára engedélyezett.

(5)   Az e rendelet 26., 32., 34., 36., 38., és 40. cikkében meghatározott figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan a SIS-ben szereplő információk kizárólag akkor kezelhetők a SIS-ben való rögzítésük céljától eltérő célokból, ha az adatkezelés egy konkrét ügyhöz kapcsolódik, és azt a közrendet és a közbiztonságot fenyegető azonnali és komoly veszély megelőzésének szükségessége, jelentős nemzetbiztonsági ok, illetve súlyos bűncselekmény megelőzésének célja indokolja. E célból meg kell szerezni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam előzetes engedélyét.

(6)   A SIS-adatok e cikk (1)–(5) bekezdésének nem megfelelő felhasználása az egyes tagállamok nemzeti jogának megfelelően rendeltetésellenes felhasználásnak minősül, és a 73. cikknek megfelelő szankciókat von maga után.

(7)   Az egyes tagállamok megküldik az eu-LISA számára a SIS-ben szereplő adatok közvetlen lekérdezésére e rendelet értelmében jogosult illetékes hatóságok jegyzékét, valamint a jegyzék valamennyi módosítását. Ez a jegyzék az egyes hatóságok tekintetében meghatározza, hogy mely adatokat és milyen célra kérdezhetnek le. Az eu-LISA biztosítja, hogy a jegyzéket évente közzétegyék az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az eu-LISA a honlapján közzétesz és folyamatosan naprakészen tart egy olyan jegyzéket, amely a tagállamok által az éves közzétételek közötti időszakban megküldött módosításokat tartalmazza.

(8)   Amennyiben az uniós jog nem ír elő külön rendelkezéseket, az N.SIS-ben szereplő adatokra az egyes tagállamok joga alkalmazandó.

57. cikk

SIS-adatok és nemzeti adatállományok

(1)   Az 56. cikk (2) bekezdése nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy nemzeti adatállományaikban olyan SIS-adatokat tároljanak, amelyekkel kapcsolatban a területükön intézkedésekre került sor. Az ilyen adatokat a nemzeti adatállományokban legfeljebb három évig lehet tárolni, kivéve, ha a nemzeti jog külön rendelkezései hosszabb megőrzési időtartamot írnak elő.

(2)   Az 56. cikk (2) bekezdése nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy nemzeti adatállományaikban olyan adatokat tároljanak, amelyek egy konkrét, az adott tagállam által a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésben szerepelnek.

58. cikk

Tájékoztatás egy figyelmeztető jelzés végrehajtásának elmaradása esetén

Amennyiben egy kért intézkedés nem hajtható végre, az intézkedés iránt megkeresett tagállam kiegészítő információk cseréje révén haladéktalanul tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

59. cikk

A SIS-ben szereplő adatok minősége

(1)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam felel az adatok pontosságáért, naprakészségéért, valamint a SIS-be való bevitelük és az abban történő tárolásuk jogszerűségéért.

(2)   Ha egy figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a 20. cikk (3) bekezdésében felsoroltak szerinti lényeges kiegészítő vagy módosított adatokat kap, haladéktalanul kiegészíti vagy módosítja az adott figyelmeztető jelzést.

(3)   Kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam jogosult az általa a SIS-be bevitt adatok módosítására, kiegészítésére, helyesbítésére, frissítésére és törlésére.

(4)   Ha egy, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól eltérő tagállam a 20. cikk (3) bekezdésében felsoroltak szerinti lényeges kiegészítő vagy módosított adatokkal rendelkezik,– kiegészítő információk cseréje révén – haladéktalanul továbbítja azokat a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak annak érdekében, hogy ez utóbbi ki tudja egészíteni vagy módosítani tudja a figyelmeztető jelzést. Ha a kiegészítő vagy módosított adatok személyekre vonatkoznak, azokat csak akkor lehet továbbítani, ha az adott személy személyazonossága megállapításra került.

(5)   Ha egy, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól eltérő tagállam olyan bizonyítékokkal rendelkezik, amelyek alapján feltehető, hogy valamely adat ténybeli tévedést tartalmaz, vagy azt jogellenesen tárolják, erről – kiegészítő információk cseréje révén – a lehető leghamarabb tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, de legkésőbb két munkanappal azt követően, hogy a tévedésre utaló bizonyítékok a tudomására jutottak. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ellenőrzi az információt, és szükség esetén a szóban forgó adatot késedelem nélkül helyesbíti vagy törli.

(6)   Ha a tagállamok nem tudnak megállapodásra jutni az azt követő két hónapon belül, hogy a bizonyíték az e cikk (5) bekezdésében említett módon először napvilágra került, az a tagállam, amely nem vitt be figyelmeztető jelzést, döntéshozatal céljából az érintett nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti az ügyet a 71. cikk szerinti együttműködés révén.

(7)   A tagállamok kiegészítő információkat cserélnek abban az esetben, ha egy személy panaszt tesz arról, hogy a figyelmeztető jelzés nem rá vonatkozik. Amennyiben az ellenőrzés eredménye azt mutatja, hogy a figyelmeztető jelzés nem a panasztevő személyre vonatkozik, a panasztevő személyt tájékoztatni kell a 62. cikkben meghatározott intézkedésekről és a 68. cikk (1) bekezdése értelmében fennálló jogorvoslathoz való jogról.

60. cikk

Biztonsági incidensek

(1)   Biztonsági incidensnek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a SIS biztonságát, illetve kárt vagy veszteséget okozhat a SIS-adatokban vagy a kiegészítő információkban, különösen akkor, ha jogellenes hozzáférés történhetett az adatokhoz, vagy az adatok rendelkezésre állása, integritása és bizalmas jellege kárt szenvedett vagy szenvedhetett.

(2)   A biztonsági incidenseket gyors, hatékony és megfelelő reagálással kell kezelni.

(3)   Az adatvédelmi incidenseknek az (EU) 2016/679 rendelet 33. cikke, illetve az (EU) 2016/680 irányelv 30. cikke szerinti bejelentésének és közlésének sérelme nélkül a tagállamok, az Europol, az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség haladéktalanul értesítik a Bizottságot, az eu-LISA, az illetékes felügyeleti hatóságot és az európai adatvédelmi biztost a biztonsági incidensekről. Az eu-LISA haladéktalanul értesíti a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost a SIS központi rendszert érintő minden biztonsági incidensről.

(4)   Valamennyi tagállam számára haladéktalanul információkat kell szolgáltatni, és az eu-LISA által biztosított incidens-kezelési tervnek megfelelően be kell számolni azokról a biztonsági incidensekről, amelyek hatással vannak vagy hatással lehetnek a SIS valamely tagállambeli vagy az ügynökségen belüli működésére, vagy a többi tagállam által bevitt vagy küldött adatok, illetve a kicserélt kiegészítő információk rendelkezésre állására, integritására és bizalmas jellegére.

(5)   A tagállamok és az eu-LISA együttműködnek, ha biztonsági incidens következik be.

(6)   A Bizottság a súlyos incidenseket haladéktalanul jelenti az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett jelentéseket az alkalmazandó biztonsági szabályoknak megfelelően EU RESTRICTED/RESTREINT UE minősítéssel kell ellátni.

(7)   Amennyiben egy biztonsági incidens oka adatokkal való visszaélés, a tagállamok, az Europol, az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség gondoskodnak arról, hogy a 73. cikkel összhangban szankciók kiszabására kerüljön sor.

61. cikk

Hasonló jellemzőkkel rendelkező személyek megkülönböztetése

(1)   Amennyiben egy új figyelmeztető jelzés bevitele során kiderül, hogy a SIS-ben már létezik egy azonos személyleírással rendelkező személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés, a SIRENE-iroda 12 órán belül kiegészítő információk cseréje révén kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal, hogy ellenőrizze, a két figyelmeztető jelzés ugyanarra a személyre vonatkozik-e.

(2)   Amennyiben az ellenőrzés során kiderül, hogy az új figyelmeztető jelzéssel érintett személy és a SIS-be már bevitt személy valóban azonos, a SIRENE-irodának a 23. cikkben említett, többszörös figyelmeztető jelzés bevitelére vonatkozó eljárást kell alkalmaznia.

(3)   Amennyiben az ellenőrzés eredménye azt mutatja, hogy ténylegesen két különböző személyről van szó, a SIRENE-iroda jóváhagyja a második figyelmeztető jelzés bevitelére vonatkozó megkeresést, és kiegészíti azt a téves azonosítás elkerüléséhez szükséges adatokkal.

62. cikk

Kiegészítő adatok a személyazonossággal való visszaélések kezelése érdekében

(1)   Ha az a személy, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik, összetéveszthető egy olyan személlyel, akinek a személyazonosságával visszaéltek, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam – annak a személynek kifejezett hozzájárulása alapján, akinek a személyazonosságával visszaéltek – a figyelmeztető jelzést kiegészíti az utóbbi személyre vonatkozó adatokkal a téves azonosítás hátrányos következményeinek elkerülése érdekében. Az a személy, akinek a személyazonosságával visszaéltek, jogosult a kiegészítő személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulásának visszavonására.

(2)   Az olyan személyre vonatkozó adatokat, akinek a személyazonosságával visszaéltek, csak a következő célokból lehet felhasználni:

| a) | az illetékes hatóság számára annak lehetővé tétele, hogy megkülönböztesse azt a személyt, akinek a személyazonosságával visszaéltek, attól a személytől, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik; és |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság számára annak lehetővé tétele, hogy megkülönböztesse azt a személyt, akinek a személyazonosságával visszaéltek, attól a személytől, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik; és

| b) | azon személy számára, akinek a személyazonosságával visszaéltek, annak lehetővé tétele, hogy igazolja személyazonosságát, és megerősítse, hogy személyazonosságával visszaéltek. |
| --- | --- |

b)

azon személy számára, akinek a személyazonosságával visszaéltek, annak lehetővé tétele, hogy igazolja személyazonosságát, és megerősítse, hogy személyazonosságával visszaéltek.

(3)   E cikk alkalmazása céljából és a személyazonossággal való visszaélés sértettjévé vált személy minden egyes adatkategória tekintetében adott kifejezett hozzájárulásával, a személyazonossággal való visszaélés sértettjévé vált személynek kizárólag a következő személyes adatait lehet a SIS-ben rögzíteni és ott tovább kezelni:

| a) | vezetéknevek; |
| --- | --- |

a)

vezetéknevek;

| b) | utónevek; |
| --- | --- |

b)

utónevek;

| c) | születési nevek; |
| --- | --- |

c)

születési nevek;

| d) | korábban használt nevek és esetleg külön bevitt álnevek; |
| --- | --- |

d)

korábban használt nevek és esetleg külön bevitt álnevek;

| e) | bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel; |
| --- | --- |

e)

bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel;

| f) | születési hely; |
| --- | --- |

f)

születési hely;

| g) | születési idő; |
| --- | --- |

g)

születési idő;

| h) | nem; |
| --- | --- |

h)

nem;

| i) | fényképek és arcképmások; |
| --- | --- |

i)

fényképek és arcképmások;

| j) | ujjnyomatok, tenyérnyomatok vagy mindkettő; |
| --- | --- |

j)

ujjnyomatok, tenyérnyomatok vagy mindkettő;

| k) | állampolgárságok; |
| --- | --- |

k)

állampolgárságok;

| l) | az adott személy személyazonosító okmányainak típusa; |
| --- | --- |

l)

az adott személy személyazonosító okmányainak típusa;

| m) | az adott személy személyazonosító okmányait kiállító ország; |
| --- | --- |

m)

az adott személy személyazonosító okmányait kiállító ország;

| n) | az adott személy személyazonosító okmányainak száma(i); |
| --- | --- |

n)

az adott személy személyazonosító okmányainak száma(i);

| o) | az adott személy személyazonosító okmányainak kiállítási dátuma; |
| --- | --- |

o)

az adott személy személyazonosító okmányainak kiállítási dátuma;

| p) | az adott személy lakcíme; |
| --- | --- |

p)

az adott személy lakcíme;

| q) | az adott személy apjának neve; |
| --- | --- |

q)

az adott személy apjának neve;

| r) | az adott személy anyjának neve. |
| --- | --- |

r)

az adott személy anyjának neve.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, valamint továbbfejleszti az e cikk (3) bekezdésében említett adatok beviteléhez és további kezeléséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A (3) bekezdésben említett adatokat a vonatkozó figyelmeztető jelzéssel egyidejűleg, vagy amennyiben a személy ezt kéri, korábban törölni kell.

(6)   A (3) bekezdésben említett adatokhoz csak a vonatkozó figyelmeztető jelzéshez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok férhetnek hozzá. Az említett hatóságok is kizárólag a téves azonosítás elkerülése céljából tehetik meg ezt.

63. cikk

A figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatok

(1)   A tagállamok az általuk a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzések között kapcsolatot hozhatnak létre. Ezáltal két vagy több figyelmeztető jelzés között összefüggés jön létre.

(2)   A kapcsolat létrehozása nem érintheti az egyes összekapcsolt figyelmeztető jelzések alapján foganatosítandó egyedi intézkedéseket, illetve az egyes összekapcsolt figyelmeztető jelzések felülvizsgálati időtartamát.

(3)   A kapcsolat létrehozása nem érintheti az e rendeletben megállapított hozzáférési jogokat. A figyelmeztető jelzések bizonyos kategóriáihoz hozzáférési joggal nem rendelkező hatóságok nem láthatják az olyan figyelmeztető jelzésekre vonatkozó kapcsolatokat, amelyekhez nincs hozzáférésük.

(4)   A tagállamok a figyelmeztető jelzések között akkor hozhatnak létre kapcsolatot, ha arra operatív szempontból szükség van.

(5)   Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatnak egy másik tagállam általi létrehozása a nemzeti jogával vagy nemzetközi kötelezettségeivel összeegyeztethetetlen, meghozhatja az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy saját területéről ne lehessen hozzáférni a kapcsolathoz, illetve hogy a területén kívül található hatóságai ne férhessenek ahhoz hozzá.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, valamint továbbfejleszti a figyelmeztető jelzések összekapcsolására vonatkozó technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

64. cikk

A kiegészítő információk célja és megőrzési időtartama

(1)   A kiegészítő információk cseréjének elősegítése érdekében a tagállamok a SIRENE-irodában megőrzik a figyelmeztető jelzések alapjául szolgáló határozatokra vonatkozó hivatkozásokat.

(2)   Az információcsere eredményeként a SIRENE-iroda adatállományaiba került személyes adatokat a hatóság csak annyi ideig őrizheti meg, amennyi annak a célnak az eléréséhez szükséges, amelynek érdekében a személyes adatokat a hatóság rendelkezésére bocsátották. Az adatokat minden esetben törölni kell legkésőbb egy évvel azt követően, hogy az érintett személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést törölték a SIS-ből.

(3)   A (2) bekezdés nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy az általuk bevitt figyelmeztető jelzésre, illetve az olyan figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatokat, amellyel összefüggésben területükön intézkedést foganatosítottak, nemzeti adatállományukban megőrizzék. Az említett adatok említett adatállományokban való tárolásának időtartamára a nemzeti jog az irányadó.

65. cikk

Személyes adatok továbbítása harmadik felek részére

A SIS-ben e rendelet szerint szereplő adatok és az e rendelet értelmében kicserélt kapcsolódó kiegészítő információk nem továbbíthatók harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére és nem bocsáthatók a rendelkezésükre.

XVI. FEJEZET

Adatvédelem

66. cikk

Alkalmazandó jogszabályok

(1)   Az (EU) 2018/1725 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az eu-LISA, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és az Eurojust általi, e rendeleten alapuló kezelésére. Az (EU) 2016/794 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az Europol általi, e rendeleten alapuló kezelésére.

(2)   Az (EU) 2016/680 irányelvet kell alkalmazni a személyes adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok és szolgálatok általi, e rendelet szerinti kezelésére, bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából.

(3)   Az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok és szolgálatok általi, e rendelet szerinti kezelésére, kivéve a személyes adatoknak a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, vagy a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából végzett kezelését.

67. cikk

A hozzáférési jog, valamint a pontatlan adatok helyesbítéséhez és a jogellenesen tárolt adatok törléséhez való jog

(1)   Az érintettek számára lehetővé kell tenni, hogy gyakorolhassák az (EU) 2016/679 rendelet 15., 16. és 17. cikkében, valamint az (EU) 2016/680 irányelv 14. cikkében és 16. cikkének (1) és (2) bekezdésében megállapított jogokat.

(2)   A figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól eltérő tagállam kizárólag akkor bocsáthatja az érintett rendelkezésére az érintett bármely személyes adatának kezelésével kapcsolatos információkat, ha azt megelőzően a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam számára lehetőséget biztosított álláspontja ismertetésére. Az említett tagállamok közötti közlést a kiegészítő információk cseréje révén kell megtenni.

(3)   A tagállamok a nemzeti joggal összhangban úgy dönthetnek, hogy az információkat részlegesen vagy egyáltalán nem bocsátják az érintett rendelkezésére, amennyiben és ameddig e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az érintett alapvető jogaira és jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedésnek minősül annak érdekében, hogy:

| a) | ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé; |
| --- | --- |

a)

ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé;

| b) | ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | biztosított legyen a közbiztonság védelme; |
| --- | --- |

c)

biztosított legyen a közbiztonság védelme;

| d) | biztosított legyen a nemzetbiztonság védelme; illetve |
| --- | --- |

d)

biztosított legyen a nemzetbiztonság védelme; illetve

| e) | biztosított legyen mások jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

biztosított legyen mások jogainak és szabadságainak védelme.

Az első albekezdésben említett esetekben a tagállamok indokolatlan késedelem nélkül, írásban tájékoztatják az érintettet a hozzáférés megtagadásáról vagy korlátozásáról, valamint a megtagadás vagy korlátozás indokairól. A tájékoztatás elhagyható abban az esetben, ha az ellentétes lenne az első bekezdés a)–e) pontjában meghatározott bármelyik céllal. A tagállamok tájékoztatják az érintettet arról, hogy panaszt nyújthat be a felügyeleti hatósághoz, illetve bírósági jogorvoslatért folyamodhat.

A tagállam dokumentálja az érintett tájékoztatásának megtagadására vonatkozó döntés alapjául szolgálóténybeli vagy jogi indokokat. Ezeket az információkat a felügyeleti hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

Ilyen esetekben lehetővé kell tenni az érintett számára is, hogy az illetékes felügyeleti hatóságokon keresztül gyakorolhassa a jogait.

(4)   Hozzáférési, helyesbítési vagy törlési kérelem benyújtását követően a tagállam az érintettet a lehető leghamarabb, de mindenesetre az (EU) 2016/679 rendelet 12. cikkének (3) bekezdésében említett határidőkön belül tájékoztatja az e cikk szerinti jogai gyakorlása nyomán tett intézkedésekről.

68. cikk

Jogorvoslat

(1)   Az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben foglalt jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül, bármely személy kérelmet nyújthat be bármely illetékes hatósághoz – valamely bíróságot is beleértve – bármely tagállam nemzeti joga értelmében, hogy a rá vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatokhoz hozzáférjen, azok helyesbítését, törlését kérje vagy e figyelmeztető jelzéssel kapcsolatban információkat szerezzen, illetve kártérítést kapjon.

(2)   A tagállamok kölcsönösen kötelezettséget vállalnak arra, hogy – a 72. cikk sérelme nélkül – végrehajtják az e cikk (1) bekezdésben említett bíróságok és hatóságok jogerős határozatait.

(3)   A tagállamok évente beszámolnak az Európai Adatvédelmi Testületnek a következőkről:

| a) | az adatkezelőhöz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelőhöz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak;

| b) | a felügyeleti hatósághoz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti hatósághoz benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor az adatokhoz hozzáférést biztosítottak;

| c) | az adatkezelőhöz benyújtott, a pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor sor került az adatok helyesbítésére vagy törlésére; |
| --- | --- |

c)

az adatkezelőhöz benyújtott, a pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma, és azoknak az eseteknek a száma, amikor sor került az adatok helyesbítésére vagy törlésére;

| d) | a felügyeleti hatósághoz benyújtott, a pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma; |
| --- | --- |

d)

a felügyeleti hatósághoz benyújtott, a pontatlan adatok helyesbítése és a jogellenesen tárolt adatok törlése iránti kérelmek száma;

| e) | a megindított bírósági eljárások száma; |
| --- | --- |

e)

a megindított bírósági eljárások száma;

| f) | azon ügyek száma, amelyekben a bíróság a felperes javára döntött; |
| --- | --- |

f)

azon ügyek száma, amelyekben a bíróság a felperes javára döntött;

| g) | a figyelmeztető jelzést bevitt tagállam által létrehozott figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, más tagállamok bíróságai vagy hatóságai által hozott jogerős határozatok kölcsönös elismerésének eseteivel kapcsolatos észrevételek. |
| --- | --- |

g)

a figyelmeztető jelzést bevitt tagállam által létrehozott figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, más tagállamok bíróságai vagy hatóságai által hozott jogerős határozatok kölcsönös elismerésének eseteivel kapcsolatos észrevételek.

A Bizottság formanyomtatványt állít össze az e bekezdésben említett beszámolás céljára.

(4)   A tagállamok beszámolóit bele kell foglalni a 71. cikk (4) bekezdésében említett együttes jelentésbe.

69. cikk

Az N.SIS felügyelete

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az egyes tagállamokban kijelölt és az (EU) 2016/679 rendelet VI. fejezetében vagy az (EU) 2016/680 irányelv VI. fejezetében említett hatáskörökkel felruházott, független felügyeleti hatóság ellenőrizze a SIS-ben szereplő személyes adatok területükön történő kezelésének és területükről történő továbbításának a jogszerűségét, valamint a kiegészítő információk területükön történő cseréjét és további kezelését.

(2)   A felügyeleti hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy legalább négyévente lefolytassák az N.SIS-en belül végzett adatkezelési műveletekre irányuló, a nemzetközi auditálási szabályok szerinti auditálást. Az auditálást maguknak a felügyeleti hatóságoknak kell lefolytatniuk vagy a felügyeleti hatóságok közvetlenül megrendelhetik azt egy független adatvédelmi auditortól. A felügyeleti hatóságoknak minden esetben ellenőrzést kell gyakorolniuk a független auditor felett, és felelősséget kell vállalniuk érte.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy felügyeleti hatóságaik rendelkezzenek az e rendelet alapján rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal, valamint hogy tanácsadási céllal e hatóságok rendelkezésére álljanak olyan személyek, akik a biometrikus adatokkal kapcsolatban megfelelő ismeretekkel rendelkeznek.

70. cikk

Az eu-LISA felügyelete

(1)   Az európai adatvédelmi biztos felel a személyes adatok eu-LISA általi kezelésének felügyeletéért, valamint annak biztosításáért, hogy azt e rendelettel összhangban végezzék. Az (EU) 2018/1725 rendelet 57. és 58. cikkében említett feladatok és hatáskörök ennek megfelelően alkalmazandók.

(2)   Az európai adatvédelmi biztosnak a nemzetközi auditálási szabályoknak megfelelően legalább négyévente el kell végeznie a személyes adatok eu-LISA általi kezelésének auditálását. Az auditálásról készült jelentést meg kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az eu-LISA-nak, a Bizottságnak és a felügyeleti hatóságoknak. A jelentés elfogadása előtt az eu-LISA számára lehetőséget kell biztosítani, hogy észrevételeket tegyen.

71. cikk

Együttműködés a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos között

(1)   A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – saját hatáskörükben eljárva – kötelesek felelősségi köreik keretein belül egymással aktívan együttműködni, és biztosítani a SIS összehangolt felügyeletét.

(2)   A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos hatáskörükben eljárva kötelesek megosztani egymással a releváns információkat, segíteni egymást az auditok és vizsgálatok lefolytatása során, megvizsgálni az e rendelet és az egyéb alkalmazandó uniós jogi aktusok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban felmerült nehézségeket, tanulmányozni a független felügyelet gyakorlása és az érintettek jogainak gyakorlása kapcsán felmerült problémákat, összehangolt javaslatokat kidolgozni a problémák közös megoldására, valamint szükség szerint előmozdítani az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott célokból a felügyeleti hatóságoknak és az európai adatvédelmi biztosnak évente legalább kétszer ülésezniük kell az Európai Adatvédelmi Testület keretében. E találkozók költségeit az Európai Adatvédelmi Testületnek kell fedeznie és a találkozókat annak kell megszerveznie. Az első találkozó alkalmával eljárási szabályzatot kell elfogadni. A további munkamódszereket szükség esetén közösen kell kidolgozni.

(4)   Az Európai Adatvédelmi Testületnek évente együttes jelentést kell küldenie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az összehangolt felügyelettel kapcsolatos tevékenységekről.

XVII. FEJEZET

Felelősség és szankciók

72. cikk

Felelősség

(1)   Az (EU) 2016/679 rendelet, az (EU) 2016/680 irányelv és az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti kártérítéshez való jog és bármely felelősség sérelme nélkül:

| a) | minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az N.SIS használatán keresztül megvalósuló jogellenes személyesadat-kezelési műveletből vagy bármilyen egyéb, e rendelettel összeegyeztethetetlen tagállami intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az említett tagállamtól; és |
| --- | --- |

a)

minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az N.SIS használatán keresztül megvalósuló jogellenes személyesadat-kezelési műveletből vagy bármilyen egyéb, e rendelettel összeegyeztethetetlen tagállami intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az említett tagállamtól; és

| b) | minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az eu-LISA által végrehajtott, e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az eu-LISA-tól. |
| --- | --- |

b)

minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely az eu-LISA által végrehajtott, e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért kártérítésre jogosult az eu-LISA-tól.

Az említett tagállam vagy az eu-LISA teljes mértékben vagy részben mentesül az első albekezdésben említett felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt előidéző eseményért nem felelős.

(2)   Ha egy tagállam az e rendelet szerinti kötelezettségeinek elmulasztásával kárt okoz a SIS-ben, az okozott kárért való felelősséget e tagállam viseli, kivéve, ha és amennyiben az eu-LISA vagy egy másik, a SIS-ben részt vevő tagállam elmulasztotta meghozni a kár bekövetkezését megelőző vagy a kár hatásának minimalizálását célzó, észszerűen elvárható intézkedéseket.

(3)   A tagállammal szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kárral kapcsolatos kártérítési igényre az említett tagállam nemzeti joga az irányadó. Az eu-LISA-val szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kárral kapcsolatos kártérítési igényre a Szerződésekben előírt feltételek vonatkoznak.

73. cikk

Szankciók

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a SIS-adatokkal való visszaélésekre vagy az ilyen adatok e rendelettel ellentétes kezelésére, illetve a kiegészítő információk e rendelettel ellentétes cseréjére a nemzeti joggal összhangban büntetőszankciók vonatkozzanak.

Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

XVIII. FEJEZET

Záró rendelkezések

74. cikk

Nyomon követés és statisztika

(1)   Az eu-LISA biztosítja olyan eljárások kialakítását, amelyekkel nyomon követhető az eredményekkel, a költséghatékonysággal, a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos célkitűzések fényében a SIS működése.

(2)   A műszaki karbantartás, a jelentéstétel, az adatminőségre vonatkozó jelentéstétel és a statisztikák céljából az eu-LISA számára hozzáférést kell biztosítani a SIS központi rendszerben végzett adatkezelési műveletekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.

(3)   Az eu-LISA-nak napi, havi és éves statisztikákat kell készítenie, amelyekben tagállamok szerinti bontásban és összesítve is fel kell tüntetnie a figyelmeztető jelzések egyes kategóriáira jutó bejegyzések számát. Az eu-LISA-nak emellett éves jelentéseket kell készítenie a figyelmeztető jelzések egyes kategóriáira jutó találatok számáról, arról, hogy a SIS-t hány alkalommal kérdezték le, és a SIS-hez hány alkalommal fértek hozzá figyelmeztető jelzések rögzítése, frissítése vagy törlése céljából, minden esetben tagállamok szerinti bontásban és összesítve is megadva az adatokat. A statisztikák nem tartalmazhatnak személyes adatokat. Az éves statisztikai jelentést közzé kell tenni.

(4)   A tagállamok, az Europol, az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megküldik az eu-LISA-nak és a Bizottságnak a (3), a (6), a (8) és a (9) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat.

(5)   Ezeknek az információknak külön statisztikákat kell tartalmazniuk a járművek forgalmi engedélyének kiadásáért felelős tagállami szolgálatok által vagy azok nevében, valamint a hajók – beleértve a hajómotorokat is – és a légi járművek – beleértve a légijármű-motorokat is – lajstromozását igazoló okmányok kiadásáért vagy a forgalomirányításuk biztosításáért felelős tagállami szolgálatok által vagy azok nevében; továbbá a tűzfegyvereket nyilvántartó tagállami szolgálatok által vagy azok nevében végzett lekérdezések számára vonatkozóan. A statisztikákban figyelmeztetőjelzés-kategóriánként fel kell tüntetni a találatok számát is.

(6)   Az eu-LISA az összes általa készített statisztikai jelentést köteles eljuttatni az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a tagállamokhoz, a Bizottsághoz, az Europolhoz, az Eurojusthoz és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséghez és az európai adatvédelmi biztoshoz.

Az uniós jogi aktusok végrehajtásának – többek között az 1053/2013/EU rendelet céljából történő – nyomon követése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy felkérje az eu-LISA-t, hogy rendszeresen vagy eseti alapon nyújtson be további célzott statisztikai jelentéseket a SIS teljesítményéről, a SIS használatáról, valamint a kiegészítő információk cseréjéről.

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség felkérheti az eu-LISA-t, hogy – rendszeresen vagy eseti alapon – nyújtson be további célzott statisztikai jelentéseket az (EU) 2016/1624 rendelet 11. és 13. cikkében említett kockázatelemzések és sebezhetőségi értékelések elvégzése céljából.

(7)   A 15. cikk (4) bekezdésének és az e cikk (3), (4) és (6) bekezdésének alkalmazása céljából az eu-LISA-nak a műszaki telephelyein a 15. cikk (4) bekezdésében és az e cikk (3) bekezdésében említett adatokat tartalmazó olyan központi adattárat kell létrehoznia, bevezetnie és üzemeltetnie, amely nem teszi lehetővé egyének azonosítását, de lehetőséget nyújt a Bizottságnak és az e cikk (6) bekezdésében említett ügynökségeknek arra, hogy személyre szabott jelentéseket és statisztikákat kérjenek le. Kérés alapján az eu-LISA a tagállamok és a Bizottság, valamint az Europol, az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára – a feladataik ellátásához szükséges mértékben – a kommunikációs infrastruktúrán keresztül, biztonságos hozzáférést biztosít a központi adattárhoz. Az eu-LISA-nak hozzáférési ellenőrzést és egyedi felhasználói profilokat kell bevezetnie annak biztosításául, hogy a központi adattárhoz kizárólag jelentések és statisztikák elkészítése céljából férjenek hozzá.

(8)   Két évvel az e rendelet 79. cikk (5) bekezdése első albekezdése szerinti alkalmazásának kezdőnapját követően, majd ezt követően kétévenként az eu-LISA jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra gyakorlati működéséről – többek között azok biztonságáról –, az AFIS-ról és a kiegészítő információknak a tagállamok közötti két- és többoldalú cseréjéről. Amint a vonatkozó technológia alkalmazása megkezdődik, a jelentésnek tartalmaznia kell az arcképmások személyek azonosítására történő felhasználásának értékelését is.

(9)   Három évvel az e rendeletnek a 79. cikk (5) bekezdése első albekezdése szerinti alkalmazása kezdőnapját követően, majd ezt követően négyévenként a Bizottság átfogó értékelést készít a SIS központi rendszerről és a kiegészítő információknak a tagállamok közötti két- és többoldalú cseréjéről. Az említett az átfogó értékelésnek ki kell terjednie az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatára, valamint az alapul szolgáló megfontolások változatlan helytállóságának, e rendeletnek a SIS központi rendszerre való alkalmazásának és a SIS központi rendszer biztonságának az értékelésére, valamint a jövőbeli működés vonatkozásában felmerülő következtetésekre. Az értékelési jelentésnek tartalmaznia kell az AFIS, valamint a Bizottság által a 19. cikkel összhangban végzett, SIS-re vonatkozó tájékoztató kampányok értékelését is.

A Bizottság az értékelésről szóló jelentést megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(10)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikk (7) bekezdésében említett központi adattár üzemeltetésére vonatkozó részletes szabályokat, valamint az adattárra alkalmazandó adatvédelmi és biztonsági szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

75. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 38. cikk (3) bekezdésében és a 43. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2018. december 27-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 38. cikk (3) bekezdésében és a 43. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 38. cikk (3) bekezdése vagy a 43. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

76. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

77. cikk

A 2007/533/IB határozat módosítása

A 2007/533/IB határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6. cikk
  Nemzeti rendszerek

  (1)   Az egyes tagállamok felelnek N.SIS II rendszerük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztéséért, valamint annak az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.


  (2)   Az egyes tagállamok felelnek a SIS II-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.” |
| --- | --- |

1.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Nemzeti rendszerek

(1)   Az egyes tagállamok felelnek N.SIS II rendszerük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztéséért, valamint annak az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.

(2)   Az egyes tagállamok felelnek a SIS II-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.”

| 2. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  Titoktartás – tagállamok

  (1)   Minden egyes tagállam – nemzeti jogszabályainak megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS II-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ez a kötelezettség azt követően is fennáll, hogy e személyek szolgálati vagy munkavállalásra irányuló jogviszonya megszűnik, vagy e szervek megszüntetik tevékenységüket.


  (2)   Amennyiben valamely tagállam bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e határozat valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.


  (3)   Az N.SIS II, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.” |
| --- | --- |

2.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Titoktartás – tagállamok

(1)   Minden egyes tagállam – nemzeti jogszabályainak megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS II-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ez a kötelezettség azt követően is fennáll, hogy e személyek szolgálati vagy munkavállalásra irányuló jogviszonya megszűnik, vagy e szervek megszüntetik tevékenységüket.

(2)   Amennyiben valamely tagállam bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e határozat valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(3)   Az N.SIS II, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.”

| 3. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Az igazgató hatóság a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn Az igazgató hatóság rendszeres jelentést tesz erről a tagállamoknak.
  Az igazgató hatóságnak a feltárt problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést kell tennie a Bizottságnak.
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a feltárt adatminőségi problémákról.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Az igazgató hatóság a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn Az igazgató hatóság rendszeres jelentést tesz erről a tagállamoknak.

Az igazgató hatóságnak a feltárt problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést kell tennie a Bizottságnak.

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a feltárt adatminőségi problémákról.”;

| b) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A Központi SIS II üzemeltetési igazgatása magában foglalja az összes olyan feladatot, amely a Központi SIS II-nek a napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő működtetéséhez e határozatnak megfelelően szükséges, különösen azokat a rendszer zökkenőmentes üzemeltetéséhez szükséges karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a Központi SIS II és az N.SIS II tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a Központi SIS II és az N.SIS II a 9. cikkben meghatározott műszaki megfelelésre vonatkozó követelményekkel összhangban működjön.” |
| --- | --- |

b)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A Központi SIS II üzemeltetési igazgatása magában foglalja az összes olyan feladatot, amely a Központi SIS II-nek a napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő működtetéséhez e határozatnak megfelelően szükséges, különösen azokat a rendszer zökkenőmentes üzemeltetéséhez szükséges karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a Központi SIS II és az N.SIS II tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a Központi SIS II és az N.SIS II a 9. cikkben meghatározott műszaki megfelelésre vonatkozó követelményekkel összhangban működjön.”

| 4. | A 17. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3)   Amennyiben az igazgató hatóság bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kell kísérnie, hogy biztosítsa az e határozat valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen a biztonságra, a titoktartásra és az adatvédelemre vonatkozóan.


  (4)   A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.” |
| --- | --- |

4.

A 17. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Amennyiben az igazgató hatóság bármely SIS II-vel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kell kísérnie, hogy biztosítsa az e határozat valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen a biztonságra, a titoktartásra és az adatvédelemre vonatkozóan.

(4)   A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.”

| 5. | A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben egy személyt vagy tárgyat terrorista bűncselekményre vonatkozó figyelmeztető jelzés alapján keresnek, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzés SIS II-be történő bevitelét. Közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.” |
| --- | --- |

5.

A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy személyt vagy tárgyat terrorista bűncselekményre vonatkozó figyelmeztető jelzés alapján keresnek, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzés SIS II-be történő bevitelét. Közbiztonsággal vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.”

| 6. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „22. cikk
  A fényképek és ujjnyomatok bevitelére és az azokon végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

  (1)   A fényképek és ujjnyomatok az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások teljesülésének biztosítása érdekében csak különleges minőségi ellenőrzést követően vihetők be. A különleges minőségi ellenőrzés részleteit a 67. cikkben említett eljárással összhangban kell megállapítani.


  (2)   Ha a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek és ujjnyomat-adatok, az ilyen fényképeket és ujjnyomat-adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján azonosították be.


  (3)   Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők az ujjnyomat-adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni az ujjnyomat-adatokat, amennyiben az adott személy személyazonossága más eszközökkel nem állapítható meg. Ehhez a Központi SIS II-nek automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerrel (a továbbiakban: AFIS) kell rendelkeznie.


  (4)   A 26., a 32. és a 36. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS II-ben szereplő ujjnyomat-adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok teljes vagy nem teljes sorozatainak felhasználásával is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett ujjnyomatok a bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a tagállam nemzeti ujjnyomat-adatbázisaiban való lekérdezésre is sor kerül.” |
| --- | --- |

6.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

A fényképek és ujjnyomatok bevitelére és az azokon végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

(1)   A fényképek és ujjnyomatok az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások teljesülésének biztosítása érdekében csak különleges minőségi ellenőrzést követően vihetők be. A különleges minőségi ellenőrzés részleteit a 67. cikkben említett eljárással összhangban kell megállapítani.

(2)   Ha a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek és ujjnyomat-adatok, az ilyen fényképeket és ujjnyomat-adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján azonosították be.

(3)   Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők az ujjnyomat-adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni az ujjnyomat-adatokat, amennyiben az adott személy személyazonossága más eszközökkel nem állapítható meg. Ehhez a Központi SIS II-nek automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerrel (a továbbiakban: AFIS) kell rendelkeznie.

(4)   A 26., a 32. és a 36. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS II-ben szereplő ujjnyomat-adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok teljes vagy nem teljes sorozatainak felhasználásával is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett ujjnyomatok a bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a tagállam nemzeti ujjnyomat-adatbázisaiban való lekérdezésre is sor kerül.”

| 7. | A 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „41. cikk
  Az Europol hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

  (1)   Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*1) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (a továbbiakban: Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS II-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyvvel összhangban.


  (2)   Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS II-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő kiegészítőinformáció-csere útján értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.


  (3)   Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való, összefüggések vagy más releváns kapcsolatok feltárását célzó összevetés céljára kezelheti, továbbá az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett stratégiai, tematikus és operatív elemzések céljára. A kiegészítő információk e cikk alkalmazása során történő kezelését az Europolnak minden esetben az említett rendelettel összhangban kell végeznie.


  (4)   Az Europol által a SIS II-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információk felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.


  (5)   Az Europol:






  a) | a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS II részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS II-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, továbbá nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS II részeit; |
| --- | --- | --- |

7.

A 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„41. cikk

Az Europol hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*1) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (a továbbiakban: Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS II-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyvvel összhangban.

(2)   Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS II-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő kiegészítőinformáció-csere útján értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(3)   Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való, összefüggések vagy más releváns kapcsolatok feltárását célzó összevetés céljára kezelheti, továbbá az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett stratégiai, tematikus és operatív elemzések céljára. A kiegészítő információk e cikk alkalmazása során történő kezelését az Europolnak minden esetben az említett rendelettel összhangban kell végeznie.

(4)   Az Europol által a SIS II-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információk felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(5)   Az Europol:

a)

a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS II részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS II-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, továbbá nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS II részeit;

| b) | az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, és annak indokolását is mellékelnie kell; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, és annak indokolását is mellékelnie kell;

| c) | korlátozza a SIS II-ben szereplő adatokhoz – és a kiegészítő információhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez ilyen adatokra szükségük van; |
| --- | --- |

c)

korlátozza a SIS II-ben szereplő adatokhoz – és a kiegészítő információhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez ilyen adatokra szükségük van;

| d) | intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében;

| e) | biztosítja, hogy személyzetének a SIS II-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikkel összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; valamint |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy személyzetének a SIS II-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikkel összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; valamint

| f) | az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez. |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez.

(6)   Az Europol SIS II-ben szereplő adatokat csak technikai célokból másolhat, amennyiben a másolásra azért van szükség, hogy a megfelelően felhatalmazott személyzete közvetlen lekérdezést végezhessen. E határozat az ilyen másolatokra is vonatkozik. A technikai másolatot kizárólag SIS II-adatok tárolására lehet használni ezen adatok lekérdezése során. Az adatokat a lekérdezést követően törölni kell. Az ilyen felhasználás nem minősül a SIS II-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának. Az Europol nem másolhatja át más Europol-rendszerekbe a figyelmeztető jelzés adatait, illetve a tagállamok által továbbított vagy a CS-SIS II-ből származó kiegészítő adatokat.

(7)   Az Europol a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót vezet a SIS II-höz való valamennyi hozzáférésről és a SIS II-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából. Az ilyen naplók és dokumentáció nem tekinthető a SIS II egy része jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8)   A tagállamok kiegészítő információk cseréje keretében értesítik az Europolt a terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos minden találatról. A tagállamok kivételes körülmények között tartózkodhatnak attól, hogy értesítsék az Europolt, amennyiben az értesítés veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozásokat, valamely személy biztonságát vagy ellentétes lenne a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam alapvető biztonsági érdekeivel.

(9)   A (8) bekezdés attól a naptól kezdődően alkalmazandó, amikor az Europol az (1) bekezdéssel összhangban kiegészítő információkat kaphat kézhez.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).”;"

*1

| 8. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „42a. cikk
  Az európai határ- és partvédelmi csapatoknak, a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetből álló csapatoknak és a migrációkezelést támogató csapatok tagjainak hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

  (1)   Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 40. cikkének (8) bekezdésével összhangban az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai a megbízatásuk keretei között – feltéve, hogy e határozat 40. cikkének (1) bekezdése szerint jogosultak ellenőrzéseket végezni, és részesültek az e határozat 14. cikke szerinti képzésben – jogosultak hozzáférni a SIS II-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat olyan mértékben, amely a feladataik elvégzéséhez szükséges, és amennyiben azt egy konkrét művelet műveleti terve megkívánja. A SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés nem terjeszthető ki más csapattagokra.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett csapatok tagjainak egy technikai interfészen keresztül kell gyakorolniuk a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti jogukat. A Központi SIS II-vel való közvetlen összeköttetést lehetővé tevő technikai interfészt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozza létre és tartja karban.


  (3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok valamely tagja általi lekérdezés során az derül ki, hogy a SIS II-ben figyelmeztető jelzés van, erről tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének megfelelően a csapatok tagjai kizárólag a működési helyük szerinti fogadó tagállam határőreinek, illetve a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetének utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében járhatnak el a SIS II-beli figyelmeztető jelzésekre reagálva. A fogadó tagállam felhatalmazhatja a csapatok tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.


  (4)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie a SIS II-höz való valamennyi hozzáférésről és a SIS II-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának szavatolása céljából.


  (5)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek intézkedéseket kell elfogadnia a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében, és alkalmaznia kell ezeket az intézkedéseket, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok tagjai is alkalmazzák azokat.


  (6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érinti az (EU) 2016/1624 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre vagy az adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi jogosulatlan vagy hibás kezelése miatti felelősségre vonatkoznak.


  (7)   A (2) bekezdés sérelme nélkül tilos a SIS II bármely részét adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az (1) bekezdésben említett csapatok által vagy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által üzemeltetett rendszerrel, valamint tilos ilyen rendszerbe átküldeni azokat a SIS II-ben szereplő adatokat, amelyekhez az említett csapatok hozzáférnek. Tilos a SIS II bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS II-adatok letöltésének vagy másolásának.


  (8)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek lehetővé kell tennie az európai adatvédelmi biztos számára, hogy nyomon kövesse és ellenőrizze a csapatok e cikk szerinti, a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó joguk gyakorlása során végzett tevékenységeit. Ez nem sértheti az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) további rendelkezéseit.



  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.)."


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).”
  " |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„42a. cikk

Az európai határ- és partvédelmi csapatoknak, a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetből álló csapatoknak és a migrációkezelést támogató csapatok tagjainak hozzáférése a SIS II-ben szereplő adatokhoz

(1)   Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 40. cikkének (8) bekezdésével összhangban az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai a megbízatásuk keretei között – feltéve, hogy e határozat 40. cikkének (1) bekezdése szerint jogosultak ellenőrzéseket végezni, és részesültek az e határozat 14. cikke szerinti képzésben – jogosultak hozzáférni a SIS II-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat olyan mértékben, amely a feladataik elvégzéséhez szükséges, és amennyiben azt egy konkrét művelet műveleti terve megkívánja. A SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés nem terjeszthető ki más csapattagokra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett csapatok tagjainak egy technikai interfészen keresztül kell gyakorolniuk a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti jogukat. A Központi SIS II-vel való közvetlen összeköttetést lehetővé tevő technikai interfészt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozza létre és tartja karban.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok valamely tagja általi lekérdezés során az derül ki, hogy a SIS II-ben figyelmeztető jelzés van, erről tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének megfelelően a csapatok tagjai kizárólag a működési helyük szerinti fogadó tagállam határőreinek, illetve a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetének utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében járhatnak el a SIS II-beli figyelmeztető jelzésekre reagálva. A fogadó tagállam felhatalmazhatja a csapatok tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

(4)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie a SIS II-höz való valamennyi hozzáférésről és a SIS II-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának szavatolása céljából.

(5)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek intézkedéseket kell elfogadnia a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében, és alkalmaznia kell ezeket az intézkedéseket, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok tagjai is alkalmazzák azokat.

(6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érinti az (EU) 2016/1624 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre vagy az adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi jogosulatlan vagy hibás kezelése miatti felelősségre vonatkoznak.

(7)   A (2) bekezdés sérelme nélkül tilos a SIS II bármely részét adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az (1) bekezdésben említett csapatok által vagy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által üzemeltetett rendszerrel, valamint tilos ilyen rendszerbe átküldeni azokat a SIS II-ben szereplő adatokat, amelyekhez az említett csapatok hozzáférnek. Tilos a SIS II bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS II-adatok letöltésének vagy másolásának.

(8)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek lehetővé kell tennie az európai adatvédelmi biztos számára, hogy nyomon kövesse és ellenőrizze a csapatok e cikk szerinti, a SIS II-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó joguk gyakorlása során végzett tevékenységeit. Ez nem sértheti az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) további rendelkezéseit.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.)."

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).”
  "

*3

78. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1986/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB, valamint a 2010/261/EU határozat e rendelet alkalmazásának a 79. cikk (5) bekezdése első albekezdésében meghatározott kezdőnapjától hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett 1986/2006/EK rendeletre és a 2007/533/IB határozatra történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

79. cikk

Hatálybalépés, a működés és az alkalmazás kezdőnapja

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   A Bizottság legkésőbb 2021. december 28-ig határozatot fogad el, amelyben meghatározza azt az időpontot, amikor a SIS megkezdi az e rendelet értelmében végzett műveleteit, annak ellenőrzése után, hogy teljesültek a következő feltételek:

| a) | elfogadásra kerültek az e rendelet alkalmazásához szükséges végrehajtási jogi aktusok; |
| --- | --- |

a)

elfogadásra kerültek az e rendelet alkalmazásához szükséges végrehajtási jogi aktusok;

| b) | a tagállamok értesítették a Bizottságot, hogy megtették a SIS-ben szereplő adatok kezeléséhez és a kiegészítő információk cseréjéhez e rendelet alapján szükséges technikai és jogi intézkedéseket; és |
| --- | --- |

b)

a tagállamok értesítették a Bizottságot, hogy megtették a SIS-ben szereplő adatok kezeléséhez és a kiegészítő információk cseréjéhez e rendelet alapján szükséges technikai és jogi intézkedéseket; és

| c) | az eu-LISA értesítette a Bizottságot a CS-SIS-re, valamint a CS-SIS és az N.SIS közötti kommunikációra vonatkozó összes tesztelési tevékenység sikeres lezárulásáról. |
| --- | --- |

c)

az eu-LISA értesítette a Bizottságot a CS-SIS-re, valamint a CS-SIS és az N.SIS közötti kommunikációra vonatkozó összes tesztelési tevékenység sikeres lezárulásáról.

(3)   A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fokozatos teljesülésének folyamatát, és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) bekezdésben említett ellenőrzés eredményéről.

(4)   A Bizottság 2019. december 28-ig, majd ezt követően – mindaddig, amíg a Bizottság el nem fogadta a (2) bekezdésben említett határozatot – minden évben, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet teljes körű alkalmazására vonatkozó előkészületek aktuális állásáról. Ennek a jelentésnek részletes információkat kell tartalmaznia a felmerült költségekről, valamint minden olyan kockázatról, amely hatással lehet az összköltségre.

(5)   Ezt a rendeletet a (2) bekezdéssel összhangban megállapított időponttól kell alkalmazni.

Az első albekezdéstől eltérve:

| a) | a 4. cikk (4) bekezdését, az 5. cikket, a 8. cikk (4) bekezdését, a 9. cikk (1) és (5) bekezdését, a 12. cikk (8) bekezdését, a 15. cikk (7) bekezdését, a 19. cikket, a 20. cikk (4) és (5) bekezdését, a 26. cikk (6) bekezdését, a 32. cikk (9) bekezdését, a 34. cikk (3) bekezdését, a 36. cikk (6) bekezdését, a 38. cikk (3) és (4) bekezdését, a 42. cikk (5) bekezdését, a 43. cikk (4) bekezdését, az 54. cikk (5) bekezdését, a 62. cikk (4) bekezdését, a 63. cikk (6) bekezdését, a 74. cikk (7) és (10) bekezdését, a 75. és a 76. cikket, a 77. cikk 1–5. pontját, valamint e cikk (3) és (4) bekezdését e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (4) bekezdését, az 5. cikket, a 8. cikk (4) bekezdését, a 9. cikk (1) és (5) bekezdését, a 12. cikk (8) bekezdését, a 15. cikk (7) bekezdését, a 19. cikket, a 20. cikk (4) és (5) bekezdését, a 26. cikk (6) bekezdését, a 32. cikk (9) bekezdését, a 34. cikk (3) bekezdését, a 36. cikk (6) bekezdését, a 38. cikk (3) és (4) bekezdését, a 42. cikk (5) bekezdését, a 43. cikk (4) bekezdését, az 54. cikk (5) bekezdését, a 62. cikk (4) bekezdését, a 63. cikk (6) bekezdését, a 74. cikk (7) és (10) bekezdését, a 75. és a 76. cikket, a 77. cikk 1–5. pontját, valamint e cikk (3) és (4) bekezdését e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni;

| b) | a 77. cikk 7. és 8. pontját 2019. december 28-tól kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a 77. cikk 7. és 8. pontját 2019. december 28-tól kell alkalmazni;

| c) | a 77. cikk (6) pontját 2020. december 28-tól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a 77. cikk (6) pontját 2020. december 28-tól kell alkalmazni.

(6)   A (2) bekezdésben említett bizottsági határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 28-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

K. EDTSTADLER

---

(1)  Az Európai Parlament 2018. október 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. november 19-i határozata.

1

(2)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

2

(3)  A Tanács 2424/2001/EK rendelete (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről. (HL L 328., 2001.12.13., 4. o.).

3

(4)  A Tanács 2001/886/IB határozata (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről (HL L 328., 2001.12.13., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

5

(6)  A Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 rendelete (2018. november 28.) a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 14. oldalát).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 2008. június 23-i 2008/616/IB határozata a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).

12

(13)  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/48/EU irányelve (2013. október 22.) a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról (HL L 294., 2013.11.6., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

16

(17)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

19

(20)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

20

(21)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

21

(22)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

22

(23)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

23

(24)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

24

(25)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

25

(26)  A Tanács 2008/149/IB határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 50. o.).

26

(27)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

27

(28)  A Tanács 2011/349/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködéshez kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 1. o.).

28

(29)  A Tanács 2010/365/EU határozata (2010. június 29.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról (HL L 166., 2010.7.1., 17. o.).

29

(30)  A Tanács (EU) 2018/934 határozata (2018. június 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről (HL L 165., 2018.7.2., 37. o.).

30

(31)  A Tanács (EU) 2017/733 határozata (2017. április 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Horvát Köztársaságban történő alkalmazásáról (HL L 108., 2017.4.26., 31. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 1986/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről (HL L 381., 2006.12.28., 1. o.).

32

(33)  A Bizottság 2010/261/EU határozata (2010. május 4.) a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésére vonatkozó biztonsági tervről (HL L 112., 2010.5.5., 31. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

36

(37)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

38

(39)  A Tanács 377/2004/EK rendelete (2004. február 19.) a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról (HL L 64., 2004.3.2., 1. o.).

39

(40)  A Tanács 1999/37/EK irányelve (1999. április 29.) a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról (HL L 138., 1999.6.1., 57. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).

41

---

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2007/533/IB határozat | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk | 11. cikk |
| 12. cikk | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk | 14. cikk |
| 15. cikk | 15. cikk |
| 16. cikk | 16. cikk |
| 17. cikk | 17. cikk |
| 18. cikk | 18. cikk |
| 19. cikk | 19. cikk |
| 20. cikk | 20. cikk |
| 21. cikk | 21. cikk |
| 22. cikk | 42. és 43. cikk |
| 23. cikk | 22. cikk |
| — | 23. cikk |
| 24. cikk | 24. cikk |
| 25. cikk | 25. cikk |
| 26. cikk | 26. cikk |
| 27. cikk | 27. cikk |
| 28. cikk | 28. cikk |
| 29. cikk | 29. cikk |
| 30. cikk | 30. cikk |
| 31. cikk | 31. cikk |
| 32. cikk | 32. cikk |
| 33. cikk | 33. cikk |
| 34. cikk | 34. cikk |
| 35. cikk | 35. cikk |
| 36. cikk | 36. cikk |
| 37. cikk | 37. cikk |
| 38. cikk | 38. cikk |
| 39. cikk | 39. cikk |
| — | 40. cikk |
| — | 41. cikk |
| 40. cikk | 44. cikk |
| — | 45. cikk |
| — | 46. cikk |
| — | 47. cikk |
| 41. cikk | 48. cikk |
| 42. cikk | 49. cikk |
| — | 51. cikk |
| 42a. cikk | 50. cikk |
| 43. cikk | 52. cikk |
| 44. cikk | 53. cikk |
| 45. cikk | 54. cikk |
| — | 55. cikk |
| 46. cikk | 56. cikk |
| 47. cikk | 57. cikk |
| 48. cikk | 58. cikk |
| 49. cikk | 59. cikk |
| — | 60. cikk |
| 50. cikk | 61. cikk |
| 51. cikk | 62. cikk |
| 52. cikk | 63. cikk |
| 53. cikk | 64. cikk |
| 54. cikk | 65. cikk |
| 55. cikk | — |
| 56. cikk | — |
| 57. cikk | 66. cikk |
| 58. cikk | 67. cikk |
| 59. cikk | 68. cikk |
| 60. cikk | 69. cikk |
| 61. cikk | 70. cikk |
| 62. cikk | 71. cikk |
| 63. cikk | — |
| 64. cikk | 72. cikk |
| 65. cikk | 73. cikk |
| 66. cikk | 74. cikk |
| — | 75. cikk |
| 67. cikk | 76. cikk |
| 68. cikk | — |
| — | 77. cikk |
| 69. cikk | — |
| — | 78. cikk |
| 70. cikk | — |
| 71. cikk | 79. cikk |

2007/533/IB határozat

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

14. cikk

15. cikk

15. cikk

16. cikk

16. cikk

17. cikk

17. cikk

18. cikk

18. cikk

19. cikk

19. cikk

20. cikk

20. cikk

21. cikk

21. cikk

22. cikk

42. és 43. cikk

23. cikk

22. cikk

—

23. cikk

24. cikk

24. cikk

25. cikk

25. cikk

26. cikk

26. cikk

27. cikk

27. cikk

28. cikk

28. cikk

29. cikk

29. cikk

30. cikk

30. cikk

31. cikk

31. cikk

32. cikk

32. cikk

33. cikk

33. cikk

34. cikk

34. cikk

35. cikk

35. cikk

36. cikk

36. cikk

37. cikk

37. cikk

38. cikk

38. cikk

39. cikk

39. cikk

—

40. cikk

—

41. cikk

40. cikk

44. cikk

—

45. cikk

—

46. cikk

—

47. cikk

41. cikk

48. cikk

42. cikk

49. cikk

—

51. cikk

42a. cikk

50. cikk

43. cikk

52. cikk

44. cikk

53. cikk

45. cikk

54. cikk

—

55. cikk

46. cikk

56. cikk

47. cikk

57. cikk

48. cikk

58. cikk

49. cikk

59. cikk

—

60. cikk

50. cikk

61. cikk

51. cikk

62. cikk

52. cikk

63. cikk

53. cikk

64. cikk

54. cikk

65. cikk

55. cikk

—

56. cikk

—

57. cikk

66. cikk

58. cikk

67. cikk

59. cikk

68. cikk

60. cikk

69. cikk

61. cikk

70. cikk

62. cikk

71. cikk

63. cikk

—

64. cikk

72. cikk

65. cikk

73. cikk

66. cikk

74. cikk

—

75. cikk

67. cikk

76. cikk

68. cikk

—

—

77. cikk

69. cikk

—

—

78. cikk

70. cikk

—

71. cikk

79. cikk

| 1986/2006/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1., 2. és 3. cikk | 45. cikk |

1986/2006/EK rendelet

E rendelet

1., 2. és 3. cikk

45. cikk

---

Helyesbítések

| 2018.12.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 312/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.12.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 312/107

---

Helyesbítés az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. november 30-i (EU) 2017/2225 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 327., 2017. december 9.
  )

Az 5. oldalon, az 1. cikk 3. pontjában, az új 6a. cikk (3) bekezdésének f) pontjában:

a következő szövegrész:

„... valamint a Vatikánvárosi Állam által kiállított útlevél birtokosai;”,

helyesen:

„... valamint a Vatikánvárosi Állam vagy a Szentszék által kiállított útlevél birtokosai;”.

---