# Uradni list L 295/21.

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 295 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6121. november 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 295

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6121. november 2018

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (
  1
  ) | 39 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 | 99 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ | 138 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (
  1
  )

1

39

*

Uredba (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011

99

*

Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ

138

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 21.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 295/1

---

UREDBA (EU) 2018/1724 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 2. oktobra 2018

o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 21(2) in člena 114(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Notranji trg spada med najbolj oprijemljive dosežke Unije. Z omogočanjem prostega gibanja ljudi, blaga, storitev in kapitala državljanom in podjetjem zagotavlja nove priložnosti. Ta uredba je ključni element strategije za enotni trg, vzpostavljene s sporočilom Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“. Cilj te strategije je odpiranje vseh možnosti notranjega trga, tako da se državljanom in podjetjem olajša gibanje v Uniji in trgovanje ter ustanavljanje in širjenje podjetij čez meje. |
| --- | --- |

(1)

Notranji trg spada med najbolj oprijemljive dosežke Unije. Z omogočanjem prostega gibanja ljudi, blaga, storitev in kapitala državljanom in podjetjem zagotavlja nove priložnosti. Ta uredba je ključni element strategije za enotni trg, vzpostavljene s sporočilom Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“. Cilj te strategije je odpiranje vseh možnosti notranjega trga, tako da se državljanom in podjetjem olajša gibanje v Uniji in trgovanje ter ustanavljanje in širjenje podjetij čez meje.

| (2) | V sporočilu Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ je bila priznana vloga, ki jo imajo internet in digitalne tehnologije pri spreminjanju našega življenja, načina, kako državljani in podjetja dostopajo do informacij, pridobivajo znanje, kupujejo blago in storitve, sodelujejo na trgu in delajo, saj prinašajo priložnosti za inovacije, rast in delovna mesta. V tem sporočilu in številnih resolucijah, ki jih je sprejel Evropski parlament, je bilo priznano, da je mogoče potrebe državljanov in podjetij v njihovih matičnih državah in prek meja bolje zadovoljevati z razširitvijo in povezavo obstoječih portalov na ravni Evrope, spletnih mest, mrež, storitev in sistemov z različnimi nacionalnimi rešitvami, s čimer bi ustvarili „enotno digitalno vstopno mesto“, ki bi služil kot evropska enotna vstopna točka (v nadaljnjem besedilu: vstopno mesto). V sporočilu Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Akcijski načrt Unije za e-upravo za obdobje 2016–2020, Pospešitev digitalne preobrazbe uprave“, je bilo vstopno mesto uvrščeno med ukrepe za leto 2017. V poročilu Komisije z dne 24. januarja 2017 z naslovom „Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb: Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017“ je vstopno mesto označeno kot prednostna naloga za pravice državljanov Unije. |
| --- | --- |

(2)

V sporočilu Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ je bila priznana vloga, ki jo imajo internet in digitalne tehnologije pri spreminjanju našega življenja, načina, kako državljani in podjetja dostopajo do informacij, pridobivajo znanje, kupujejo blago in storitve, sodelujejo na trgu in delajo, saj prinašajo priložnosti za inovacije, rast in delovna mesta. V tem sporočilu in številnih resolucijah, ki jih je sprejel Evropski parlament, je bilo priznano, da je mogoče potrebe državljanov in podjetij v njihovih matičnih državah in prek meja bolje zadovoljevati z razširitvijo in povezavo obstoječih portalov na ravni Evrope, spletnih mest, mrež, storitev in sistemov z različnimi nacionalnimi rešitvami, s čimer bi ustvarili „enotno digitalno vstopno mesto“, ki bi služil kot evropska enotna vstopna točka (v nadaljnjem besedilu: vstopno mesto). V sporočilu Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Akcijski načrt Unije za e-upravo za obdobje 2016–2020, Pospešitev digitalne preobrazbe uprave“, je bilo vstopno mesto uvrščeno med ukrepe za leto 2017. V poročilu Komisije z dne 24. januarja 2017 z naslovom „Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb: Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017“ je vstopno mesto označeno kot prednostna naloga za pravice državljanov Unije.

| (3) | Evropski parlament in Svet sta večkrat pozvala k oblikovanju celovitejšega in uporabniku prijaznejšega svežnja informacij in pomoči, ki bi državljanom in podjetjem pomagal krmariti po notranjem trgu ter okrepil in izboljšal učinkovitost orodij notranjega trga za boljšo izpolnitev potreb državljanov in podjetij pri njihovih čezmejnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament in Svet sta večkrat pozvala k oblikovanju celovitejšega in uporabniku prijaznejšega svežnja informacij in pomoči, ki bi državljanom in podjetjem pomagal krmariti po notranjem trgu ter okrepil in izboljšal učinkovitost orodij notranjega trga za boljšo izpolnitev potreb državljanov in podjetij pri njihovih čezmejnih dejavnostih.

| (4) | Ta uredba je odziv na te pozive, saj državljanom in podjetjem omogoča enostaven dostop do informacij, postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki jih potrebujejo za uveljavljanje svojih pravic na notranjem trgu. Vstopno mesto bi lahko pripomoglo k večji preglednosti pravil in predpisov glede različnih poslovnih in življenjskih dogodkov, kot so potovanje, upokojitev, izobraževanje, zaposlitev, zdravstveno varstvo, potrošniške pravice in družinske pravice. Poleg tega bi lahko pomagalo izboljšati zaupanje potrošnikov, odpraviti pomanjkljivo poznavanje varstva potrošnikov in pravil notranjega trga ter zmanjšati stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja. S to uredbo se vzpostavlja uporabnikom prijazno interaktivno vstopno mesto, ki naj bi jim pomagalo do najustreznejših storitev glede na njihove potrebe. Glede tega bi morale imeti Komisija in države članice pomembno vlogo pri doseganju navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba je odziv na te pozive, saj državljanom in podjetjem omogoča enostaven dostop do informacij, postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki jih potrebujejo za uveljavljanje svojih pravic na notranjem trgu. Vstopno mesto bi lahko pripomoglo k večji preglednosti pravil in predpisov glede različnih poslovnih in življenjskih dogodkov, kot so potovanje, upokojitev, izobraževanje, zaposlitev, zdravstveno varstvo, potrošniške pravice in družinske pravice. Poleg tega bi lahko pomagalo izboljšati zaupanje potrošnikov, odpraviti pomanjkljivo poznavanje varstva potrošnikov in pravil notranjega trga ter zmanjšati stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja. S to uredbo se vzpostavlja uporabnikom prijazno interaktivno vstopno mesto, ki naj bi jim pomagalo do najustreznejših storitev glede na njihove potrebe. Glede tega bi morale imeti Komisija in države članice pomembno vlogo pri doseganju navedenih ciljev.

| (5) | Vstopno mesto bi moralo olajšati interakcijo med državljani in podjetji na eni strani ter pristojnimi organi na drugi strani, saj zagotavlja dostop do spletnih rešitev in s tem lajša vsakodnevne dejavnosti državljanov in podjetij ter zmanjšuje ovire na notranjem trgu. Obstoj enotnega digitalnega vstopnega mesta, ki zagotavlja spletni dostop do točnih in ažurnih informacij, postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, bi lahko prispeval k ozaveščanju uporabnikov o različnih obstoječih spletnih storitvah in jim prihranil čas in stroške. |
| --- | --- |

(5)

Vstopno mesto bi moralo olajšati interakcijo med državljani in podjetji na eni strani ter pristojnimi organi na drugi strani, saj zagotavlja dostop do spletnih rešitev in s tem lajša vsakodnevne dejavnosti državljanov in podjetij ter zmanjšuje ovire na notranjem trgu. Obstoj enotnega digitalnega vstopnega mesta, ki zagotavlja spletni dostop do točnih in ažurnih informacij, postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, bi lahko prispeval k ozaveščanju uporabnikov o različnih obstoječih spletnih storitvah in jim prihranil čas in stroške.

| (6) | Ta uredba ima tri cilje, in sicer zmanjšati vsakršno dodatno upravno breme za državljane in podjetja, ki uveljavljajo ali želijo uveljavljati svoje pravice na notranjem trgu, vključno s prostim gibanjem državljanov, popolnoma skladno z nacionalnimi pravili in postopki, odpraviti diskriminacijo in zagotoviti delovanje notranjega trga v zvezi z zagotavljanjem informacij, postopkov in storitev za pomoč in reševanje težav. Ker zajema prosto gibanje državljanov, ki ga ni mogoče šteti le za postransko, bi morala ta uredba temeljiti na členu 21(2) in členu 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba ima tri cilje, in sicer zmanjšati vsakršno dodatno upravno breme za državljane in podjetja, ki uveljavljajo ali želijo uveljavljati svoje pravice na notranjem trgu, vključno s prostim gibanjem državljanov, popolnoma skladno z nacionalnimi pravili in postopki, odpraviti diskriminacijo in zagotoviti delovanje notranjega trga v zvezi z zagotavljanjem informacij, postopkov in storitev za pomoč in reševanje težav. Ker zajema prosto gibanje državljanov, ki ga ni mogoče šteti le za postransko, bi morala ta uredba temeljiti na členu 21(2) in členu 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (7) | Da bi državljani in podjetja Unije lahko uveljavljali svojo pravico do prostega gibanja na notranjem trgu, bi morala Unija sprejeti posebne nediskriminatorne ukrepe, ki bi državljanom in podjetjem omogočili enostaven dostop do dovolj celovitih in zanesljivih informacij o pravicah, ki jih imajo na podlagi prava Unije, ter do veljavnih nacionalnih pravil in postopkov, ki jih morajo izpolnjevati, ko se preselijo v državo članico, ki ni njihova matična država članica, ali tam živijo ali se izobražujejo oziroma ko tam ustanavljajo podjetja in opravljajo poslovno dejavnost. Informacije bi morale šteti za dovolj celovite, če vključujejo vse informacije, ki jih uporabniki potrebujejo za razumevanje, kaj so njihove pravice in obveznosti, in identifikacijo pravil, ki veljajo zanje v zvezi z dejavnostmi, ki jih želijo opravljati kot čezmejni uporabniki. Informacije bi morale biti navedene na jasen, izčrpen in razumljiv način in biti operativne ter dobro prilagojene ciljni skupini uporabnikov. Informacije in postopki bi morali zajemati vse predvidljive postopkovne korake, ki so pomembni za uporabnika. Za državljane in podjetja, ki delujejo v zapletenih regulativnih okoljih, kot so tisti, ki delujejo v e-trgovini in sodelovalnem gospodarstvu, je pomembno, da imajo enostaven dostop do veljavnih pravil in navodil, kako se ta pravila uporabljajo za njihove dejavnosti. Enostaven in uporabniku prijazen dostop do informacij pomeni, da se uporabnikom omogoči, da lahko zlahka najdejo informacije, da lahko zlahka ugotovijo, kateri deli informacij so pomembni prav za njihovo situacijo, ter da ustrezne informacije zlahka razumejo. Informacije, ki jih je treba zagotoviti na nacionalni ravni, se ne bi smele nanašati samo na nacionalna pravila, ki izvajajo pravo Unije, ampak tudi na vsa druga nacionalna pravila, ki se uporabljajo tako za čezmejne uporabnike kot za uporabnike, ki niso čezmejni. |
| --- | --- |

(7)

Da bi državljani in podjetja Unije lahko uveljavljali svojo pravico do prostega gibanja na notranjem trgu, bi morala Unija sprejeti posebne nediskriminatorne ukrepe, ki bi državljanom in podjetjem omogočili enostaven dostop do dovolj celovitih in zanesljivih informacij o pravicah, ki jih imajo na podlagi prava Unije, ter do veljavnih nacionalnih pravil in postopkov, ki jih morajo izpolnjevati, ko se preselijo v državo članico, ki ni njihova matična država članica, ali tam živijo ali se izobražujejo oziroma ko tam ustanavljajo podjetja in opravljajo poslovno dejavnost. Informacije bi morale šteti za dovolj celovite, če vključujejo vse informacije, ki jih uporabniki potrebujejo za razumevanje, kaj so njihove pravice in obveznosti, in identifikacijo pravil, ki veljajo zanje v zvezi z dejavnostmi, ki jih želijo opravljati kot čezmejni uporabniki. Informacije bi morale biti navedene na jasen, izčrpen in razumljiv način in biti operativne ter dobro prilagojene ciljni skupini uporabnikov. Informacije in postopki bi morali zajemati vse predvidljive postopkovne korake, ki so pomembni za uporabnika. Za državljane in podjetja, ki delujejo v zapletenih regulativnih okoljih, kot so tisti, ki delujejo v e-trgovini in sodelovalnem gospodarstvu, je pomembno, da imajo enostaven dostop do veljavnih pravil in navodil, kako se ta pravila uporabljajo za njihove dejavnosti. Enostaven in uporabniku prijazen dostop do informacij pomeni, da se uporabnikom omogoči, da lahko zlahka najdejo informacije, da lahko zlahka ugotovijo, kateri deli informacij so pomembni prav za njihovo situacijo, ter da ustrezne informacije zlahka razumejo. Informacije, ki jih je treba zagotoviti na nacionalni ravni, se ne bi smele nanašati samo na nacionalna pravila, ki izvajajo pravo Unije, ampak tudi na vsa druga nacionalna pravila, ki se uporabljajo tako za čezmejne uporabnike kot za uporabnike, ki niso čezmejni.

| (8) | Pravila o zagotavljanju informacij iz te uredbe ne bi smela veljati za nacionalne pravosodne sisteme, saj so informacije s tega področja, ki so pomembne za čezmejne uporabnike, že vključene v portal evropskega e-pravosodja. V nekaterih primerih iz te uredbe bi bilo treba sodišča šteti za pristojne organe, na primer kadar upravljajo poslovne registre. Poleg tega bi bilo treba načelo nediskriminacije uporabljati tudi za spletne postopke, ki omogočajo dostop do sodnih postopkov. |
| --- | --- |

(8)

Pravila o zagotavljanju informacij iz te uredbe ne bi smela veljati za nacionalne pravosodne sisteme, saj so informacije s tega področja, ki so pomembne za čezmejne uporabnike, že vključene v portal evropskega e-pravosodja. V nekaterih primerih iz te uredbe bi bilo treba sodišča šteti za pristojne organe, na primer kadar upravljajo poslovne registre. Poleg tega bi bilo treba načelo nediskriminacije uporabljati tudi za spletne postopke, ki omogočajo dostop do sodnih postopkov.

| (9) | Jasno je, da so lahko državljani in podjetja iz drugih držav članic v slabšem položaju zaradi nepoznavanja nacionalnih pravil in upravnih sistemov, razlik v jezikih, ki se uporabljajo, in geografske oddaljenosti od pristojnih organov v državi članici, ki ni njihova matična država članica. Najučinkovitejši način za zmanjšanje teh posledičnih ovir na notranjem trgu je, da se čezmejnim uporabnikom in uporabnikom, ki niso čezmejni, v jeziku, ki ga lahko razumejo, omogoči spletni dostop do informacij, da se jim omogoči opravljanje postopkov v celoti na spletu za skladnost z nacionalnimi pravili ter da se jim zagotovi pomoč, kadar pravila in postopki niso dovolj jasni ali kadar se pri uveljavljanju svojih pravic srečajo z ovirami. |
| --- | --- |

(9)

Jasno je, da so lahko državljani in podjetja iz drugih držav članic v slabšem položaju zaradi nepoznavanja nacionalnih pravil in upravnih sistemov, razlik v jezikih, ki se uporabljajo, in geografske oddaljenosti od pristojnih organov v državi članici, ki ni njihova matična država članica. Najučinkovitejši način za zmanjšanje teh posledičnih ovir na notranjem trgu je, da se čezmejnim uporabnikom in uporabnikom, ki niso čezmejni, v jeziku, ki ga lahko razumejo, omogoči spletni dostop do informacij, da se jim omogoči opravljanje postopkov v celoti na spletu za skladnost z nacionalnimi pravili ter da se jim zagotovi pomoč, kadar pravila in postopki niso dovolj jasni ali kadar se pri uveljavljanju svojih pravic srečajo z ovirami.

| (10) | Sprejetih je bilo več aktov Unije, v kateri se ponuja rešitve z vzpostavitvijo sektorskih storitev „vse na enem mestu“, vključno z enotnimi kontaktnimi točkami, vzpostavljenimi z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki nudijo spletne informacije, storitve za pomoč in dostop do postopkov, pomembnih za zagotavljanje storitev; kontaktnih točk za proizvode, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), in kontaktnih točk za proizvode za gradbeništvo, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki zagotavljajo dostop do tehničnih pravil za proizvode; ter nacionalnih centrov za pomoč pri priznavanju poklicnih kvalifikacij, vzpostavljenih z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki pomagajo strokovnjakom, ki se preselijo čez mejo. Poleg tega so bile vzpostavljene mreže, na primer evropski potrošniški centri, da bi se spodbudilo razumevanje pravic potrošnikov v Uniji in zagotovila pomoč pri reševanju pritožb glede nakupov, opravljenih med potovanjem ali spletnim nakupovanjem v drugi državi članici mreže. Poleg tega si mreža Solvit iz Priporočila Komisije 2013/461/EU (7) prizadeva zagotoviti hitre, učinkovite in neformalne rešitve težav, s katerimi se srečujejo posamezniki in podjetja, če javni organi onemogočajo izvajanje njihovih pravic na notranjem trgu. Vzpostavljenih je bilo več informacijskih portalov, kot sta Tvoja Evropa v zvezi z notranjim trgom in portal e-pravosodja v zvezi s področjem pravosodja, za obveščanje uporabnikov o pravilih Unije in nacionalnih pravilih. |
| --- | --- |

(10)

Sprejetih je bilo več aktov Unije, v kateri se ponuja rešitve z vzpostavitvijo sektorskih storitev „vse na enem mestu“, vključno z enotnimi kontaktnimi točkami, vzpostavljenimi z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki nudijo spletne informacije, storitve za pomoč in dostop do postopkov, pomembnih za zagotavljanje storitev; kontaktnih točk za proizvode, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), in kontaktnih točk za proizvode za gradbeništvo, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki zagotavljajo dostop do tehničnih pravil za proizvode; ter nacionalnih centrov za pomoč pri priznavanju poklicnih kvalifikacij, vzpostavljenih z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki pomagajo strokovnjakom, ki se preselijo čez mejo. Poleg tega so bile vzpostavljene mreže, na primer evropski potrošniški centri, da bi se spodbudilo razumevanje pravic potrošnikov v Uniji in zagotovila pomoč pri reševanju pritožb glede nakupov, opravljenih med potovanjem ali spletnim nakupovanjem v drugi državi članici mreže. Poleg tega si mreža Solvit iz Priporočila Komisije 2013/461/EU (7) prizadeva zagotoviti hitre, učinkovite in neformalne rešitve težav, s katerimi se srečujejo posamezniki in podjetja, če javni organi onemogočajo izvajanje njihovih pravic na notranjem trgu. Vzpostavljenih je bilo več informacijskih portalov, kot sta Tvoja Evropa v zvezi z notranjim trgom in portal e-pravosodja v zvezi s področjem pravosodja, za obveščanje uporabnikov o pravilih Unije in nacionalnih pravilih.

| (11) | Ker so vsi ti akti Unije sektorski, je sedanje zagotavljanje spletnih informacij in storitev za pomoč in reševanje težav skupaj s spletnimi postopki za državljane in podjetja zelo razdrobljeno. Spletne informacije in postopki niso enako razpoložljivi, kakovost storitev je pomanjkljiva, informacije in storitve za pomoč in reševanje težav pa so premalo poznane. Prav tako imajo čezmejni uporabniki težave z najdenjem in dostopnostjo teh storitev. |
| --- | --- |

(11)

Ker so vsi ti akti Unije sektorski, je sedanje zagotavljanje spletnih informacij in storitev za pomoč in reševanje težav skupaj s spletnimi postopki za državljane in podjetja zelo razdrobljeno. Spletne informacije in postopki niso enako razpoložljivi, kakovost storitev je pomanjkljiva, informacije in storitve za pomoč in reševanje težav pa so premalo poznane. Prav tako imajo čezmejni uporabniki težave z najdenjem in dostopnostjo teh storitev.

| (12) | Ta uredba bi morala vzpostaviti enotno digitalno vstopno mesto kot enotno vstopno točko, prek katere bi lahko državljani in podjetja dostopali do informacij o pravilih in zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. Vstopno mesto bi moralo poenostaviti stike državljanov in podjetij s storitvami za pomoč in reševanje težav, vzpostavljenimi na ravni Unije ali nacionalni ravni, in narediti ta stik učinkovitejši. Vstopno mesto bi moralo tudi olajšati dostop do spletnih postopkov in njihovo izvedbo. Ta uredba ne bi smela v ničemer vplivati na že obstoječe pravice in obveznosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ki veljajo na navedenih področjih politike. Za postopke iz Priloge II k tej uredbi in postopke iz direktiv 2005/36/ES in 2006/123/ES ter iz direktiv 2014/24/EU (8) in 2014/25/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta bi morala ta uredba podpreti uporabo načela „samo enkrat“ za izmenjavo dokazil med pristojnimi organi različnih držav članic, pri tem pa bi morala popolnoma spoštovati temeljno pravico do varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba bi morala vzpostaviti enotno digitalno vstopno mesto kot enotno vstopno točko, prek katere bi lahko državljani in podjetja dostopali do informacij o pravilih in zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. Vstopno mesto bi moralo poenostaviti stike državljanov in podjetij s storitvami za pomoč in reševanje težav, vzpostavljenimi na ravni Unije ali nacionalni ravni, in narediti ta stik učinkovitejši. Vstopno mesto bi moralo tudi olajšati dostop do spletnih postopkov in njihovo izvedbo. Ta uredba ne bi smela v ničemer vplivati na že obstoječe pravice in obveznosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ki veljajo na navedenih področjih politike. Za postopke iz Priloge II k tej uredbi in postopke iz direktiv 2005/36/ES in 2006/123/ES ter iz direktiv 2014/24/EU (8) in 2014/25/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta bi morala ta uredba podpreti uporabo načela „samo enkrat“ za izmenjavo dokazil med pristojnimi organi različnih držav članic, pri tem pa bi morala popolnoma spoštovati temeljno pravico do varstva osebnih podatkov.

| (13) | Vstopno mesto in njegova vsebina bi morala biti osredotočena na uporabnika in uporabniku prijazna. Pri vstopnem mestu bi si bilo treba prizadevati, da ne bi povzročal prekrivanja in bi moral zagotoviti povezave z obstoječimi storitvami. Državljanom in podjetjem bi moral omogočati interakcijo z javnimi organi na nacionalnimi ravni in ravni Unije, tako da bi jim dal možnost pošiljanja povratnih informacij v zvezi s storitvami, zagotovljenimi prek vstopnega mesta, in delovanjem notranjega trga po njihovih izkušnjah. Orodje za povratne informacije bi moralo uporabniku omogočiti, da na način, ki omogoča, da uporabnik ostane anonimen, opozori na zaznane težave, pomanjkljivosti in potrebe, da se spodbudi stalno izboljševanje kakovosti storitev. |
| --- | --- |

(13)

Vstopno mesto in njegova vsebina bi morala biti osredotočena na uporabnika in uporabniku prijazna. Pri vstopnem mestu bi si bilo treba prizadevati, da ne bi povzročal prekrivanja in bi moral zagotoviti povezave z obstoječimi storitvami. Državljanom in podjetjem bi moral omogočati interakcijo z javnimi organi na nacionalnimi ravni in ravni Unije, tako da bi jim dal možnost pošiljanja povratnih informacij v zvezi s storitvami, zagotovljenimi prek vstopnega mesta, in delovanjem notranjega trga po njihovih izkušnjah. Orodje za povratne informacije bi moralo uporabniku omogočiti, da na način, ki omogoča, da uporabnik ostane anonimen, opozori na zaznane težave, pomanjkljivosti in potrebe, da se spodbudi stalno izboljševanje kakovosti storitev.

| (14) | Uspeh vstopnega mesta bo odvisen od skupnega prizadevanja Komisije in držav članic. Vstopno mesto bi moralo vključevati skupni uporabniški vmesnik, integriran v že obstoječi portal Tvoja Evropa, ki ga bo upravljala Komisija. Skupni uporabniški vmesnik bi moral zagotavljati povezave do informacij in postopkov ter storitev za pomoč ali reševanje težav, ki so na voljo na portalih, ki jih upravljajo pristojni organi držav članic in Komisija. Za spodbujanje uporabe vstopnega mesta bi moral biti skupni uporabniški vmesnik na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije (v nadaljnjem besedilu: uradni jeziki Unije). Na obstoječem portalu Tvoja Evropa in njegovi glavni dostopovni strani, prilagojeni zahtevam vstopnega mesta, bi bilo treba ohraniti ta večjezikovni pristop do informacij, ki se zagotavljajo. Delovanje vstopnega mesta bi moralo biti podprto s tehničnimi orodji, ki jih Komisija razvije v tesnem sodelovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

(14)

Uspeh vstopnega mesta bo odvisen od skupnega prizadevanja Komisije in držav članic. Vstopno mesto bi moralo vključevati skupni uporabniški vmesnik, integriran v že obstoječi portal Tvoja Evropa, ki ga bo upravljala Komisija. Skupni uporabniški vmesnik bi moral zagotavljati povezave do informacij in postopkov ter storitev za pomoč ali reševanje težav, ki so na voljo na portalih, ki jih upravljajo pristojni organi držav članic in Komisija. Za spodbujanje uporabe vstopnega mesta bi moral biti skupni uporabniški vmesnik na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije (v nadaljnjem besedilu: uradni jeziki Unije). Na obstoječem portalu Tvoja Evropa in njegovi glavni dostopovni strani, prilagojeni zahtevam vstopnega mesta, bi bilo treba ohraniti ta večjezikovni pristop do informacij, ki se zagotavljajo. Delovanje vstopnega mesta bi moralo biti podprto s tehničnimi orodji, ki jih Komisija razvije v tesnem sodelovanju z državami članicami.

| (15) | V Listini za elektronske enotne kontaktne točke iz Direktive 2006/123/ES, ki jo je Svet podprl leta 2013, so se države članice prostovoljno zavezale sprejetju na uporabnike osredotočenega pristopa za zagotavljanje informacij prek enotnih kontaktnih točk, tako da bodo zajeta vsa področja, pomembna za podjetja, vključno z DDV, davki od dohodkov, socialno varnostjo ali zahtevami delovnega prava. Na podlagi Listine in v luči izkušenj s portalom Tvoja Evropa bi morale informacije vsebovati tudi opis storitev za pomoč in reševanje težav. Državljani in podjetja bi morali imeti možnost, da se na te storitve obrnejo, ko imajo težave z razumevanjem informacij, z uporabo informacij v svoji situaciji ali z opravljanjem postopka. |
| --- | --- |

(15)

V Listini za elektronske enotne kontaktne točke iz Direktive 2006/123/ES, ki jo je Svet podprl leta 2013, so se države članice prostovoljno zavezale sprejetju na uporabnike osredotočenega pristopa za zagotavljanje informacij prek enotnih kontaktnih točk, tako da bodo zajeta vsa področja, pomembna za podjetja, vključno z DDV, davki od dohodkov, socialno varnostjo ali zahtevami delovnega prava. Na podlagi Listine in v luči izkušenj s portalom Tvoja Evropa bi morale informacije vsebovati tudi opis storitev za pomoč in reševanje težav. Državljani in podjetja bi morali imeti možnost, da se na te storitve obrnejo, ko imajo težave z razumevanjem informacij, z uporabo informacij v svoji situaciji ali z opravljanjem postopka.

| (16) | V tej uredbi bi morala biti zajeta področja informacij, pomembna za državljane in podjetja, ki uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti na notranjem trgu. Za ta področja bi bilo treba na nacionalni ravni, vključno z regionalno in lokalno ravnjo, pa tudi na ravni Unije zagotoviti dovolj celovite informacije, ki bodo pojasnjevale veljavna pravila in veljavne obveznosti ter postopke, ki jih morajo državljani in podjetja opraviti za izpolnjevanje teh pravil in obveznosti. Da bi zagotovili kakovost ponujenih storitev, bi morale biti informacije, zagotovljene prek vstopnega mesta, jasne, točne in ažurne, zmanjšati bi bilo treba uporabo zapletenih strokovnih poimenovanj, uporabo kratic pa omejiti na poenostavljene in zlahka razumljive izraze, ki ne zahtevajo predhodnega poznavanja pravne tematike ali področja. Te informacije bi bilo treba zagotoviti tako, da lahko uporabniki zlahka razumejo osnovna pravila in zahteve, ki se uporabljajo za njihovo konkretno situacijo na teh področjih. Poleg tega bi bilo treba uporabnike obvestiti, da v nekaterih državah članicah ni nacionalnih pravil na področjih informacij iz Priloge I, zlasti kadar za ta področja v drugih državah članicah veljajo nacionalna pravila. Informacije o tem, da ni nacionalnih pravil, bi lahko bile vključene v portal Tvoja Evropa. |
| --- | --- |

(16)

V tej uredbi bi morala biti zajeta področja informacij, pomembna za državljane in podjetja, ki uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti na notranjem trgu. Za ta področja bi bilo treba na nacionalni ravni, vključno z regionalno in lokalno ravnjo, pa tudi na ravni Unije zagotoviti dovolj celovite informacije, ki bodo pojasnjevale veljavna pravila in veljavne obveznosti ter postopke, ki jih morajo državljani in podjetja opraviti za izpolnjevanje teh pravil in obveznosti. Da bi zagotovili kakovost ponujenih storitev, bi morale biti informacije, zagotovljene prek vstopnega mesta, jasne, točne in ažurne, zmanjšati bi bilo treba uporabo zapletenih strokovnih poimenovanj, uporabo kratic pa omejiti na poenostavljene in zlahka razumljive izraze, ki ne zahtevajo predhodnega poznavanja pravne tematike ali področja. Te informacije bi bilo treba zagotoviti tako, da lahko uporabniki zlahka razumejo osnovna pravila in zahteve, ki se uporabljajo za njihovo konkretno situacijo na teh področjih. Poleg tega bi bilo treba uporabnike obvestiti, da v nekaterih državah članicah ni nacionalnih pravil na področjih informacij iz Priloge I, zlasti kadar za ta področja v drugih državah članicah veljajo nacionalna pravila. Informacije o tem, da ni nacionalnih pravil, bi lahko bile vključene v portal Tvoja Evropa.

| (17) | Informacije, ki jih je Komisija v skladu z veljavnim pravom Unije ali prostovoljnimi dogovori že pridobila od držav članic, kot so informacije, zbrane za portal EURES, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta (10), portal evropskega e-pravosodja, vzpostavljen z Odločbo Sveta 2001/470/ES (11), ali zbirko podatkov reguliranih poklicev, vzpostavljeno z Direktivo 2005/36/ES, bi bilo treba po možnosti uporabljati kot del informacij, ki jih je treba v skladu s to uredbo dati na voljo državljanom in podjetjem na ravni Unije in na nacionalni ravni. Od držav članic ne bi smeli zahtevati, da na svojih nacionalnih spletnih mestih zagotavljajo informacije, ki so že na voljo v ustreznih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja Komisija. Kadar morajo države članice zagotoviti spletne informacije že na podlagi drugih aktov Unije, kot je Direktiva 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), bi moralo zadostovati, da zgolj zagotovijo povezave do že obstoječih spletnih informacij. Kadar so določena področja politike že v celoti harmonizirana s pravom Unije, na primer pravice potrošnikov, bi morale informacije, zagotovljene na ravni Unije, na splošno zadostovati, da se uporabnikom pojasnijo njihove ustrezne pravice oziroma obveznosti. V takih primerih bi bilo treba od držav članic zahtevati le, da zagotovijo dodatne informacije v zvezi z svojimi nacionalnimi upravnimi postopki in storitvami za pomoč ali drugimi upravnimi pravili na nacionalni ravni, če so pomembni za uporabnike. Informacije o pravicah potrošnikov na primer ne bi smele vplivati na pogodbeno pravo, temveč bi morale obveščati uporabnike o njihovih pravicah v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom v okviru trgovskih poslov. |
| --- | --- |

(17)

Informacije, ki jih je Komisija v skladu z veljavnim pravom Unije ali prostovoljnimi dogovori že pridobila od držav članic, kot so informacije, zbrane za portal EURES, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta (10), portal evropskega e-pravosodja, vzpostavljen z Odločbo Sveta 2001/470/ES (11), ali zbirko podatkov reguliranih poklicev, vzpostavljeno z Direktivo 2005/36/ES, bi bilo treba po možnosti uporabljati kot del informacij, ki jih je treba v skladu s to uredbo dati na voljo državljanom in podjetjem na ravni Unije in na nacionalni ravni. Od držav članic ne bi smeli zahtevati, da na svojih nacionalnih spletnih mestih zagotavljajo informacije, ki so že na voljo v ustreznih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja Komisija. Kadar morajo države članice zagotoviti spletne informacije že na podlagi drugih aktov Unije, kot je Direktiva 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), bi moralo zadostovati, da zgolj zagotovijo povezave do že obstoječih spletnih informacij. Kadar so določena področja politike že v celoti harmonizirana s pravom Unije, na primer pravice potrošnikov, bi morale informacije, zagotovljene na ravni Unije, na splošno zadostovati, da se uporabnikom pojasnijo njihove ustrezne pravice oziroma obveznosti. V takih primerih bi bilo treba od držav članic zahtevati le, da zagotovijo dodatne informacije v zvezi z svojimi nacionalnimi upravnimi postopki in storitvami za pomoč ali drugimi upravnimi pravili na nacionalni ravni, če so pomembni za uporabnike. Informacije o pravicah potrošnikov na primer ne bi smele vplivati na pogodbeno pravo, temveč bi morale obveščati uporabnike o njihovih pravicah v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom v okviru trgovskih poslov.

| (18) | Ta uredba bi morala okrepiti razsežnost notranjega trga v zvezi s spletnimi postopki, s čimer bi prispevala k digitalizaciji notranjega trga, s podpiranjem splošnega načela nediskriminacije, med drugim v povezavi z dostopom državljanov ali podjetij do spletnih postopkov, ki na nacionalni ravni že obstajajo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, in do postopkov, ki se v skladu s to uredbo omogočijo v celoti na spletu. Kadar lahko uporabnik v situaciji, ki je izključno omejena na eno samo državo članico, dostopa do spletnega postopka v tej državi članici in ga opravi na področju iz te uredbe, bi moral tudi čezmejni uporabnik imeti možnost spletnega dostopa do istega postopka in njegovega opravljanja brez diskriminatornih ovir, bodisi z uporabo iste tehnične rešitve bodisi z drugo, tehnično ločeno rešitvijo, katere rezultat bi bil isti. Takšne ovire bi lahko bile rešitve, zasnovane na nacionalni ravni, kot je uporaba polj v obrazcih, ki zahtevajo nacionalne telefonske številke, nacionalne klicne številke ali nacionalne poštne številke, plačilo pristojbin, ki ga je mogoče izvesti samo prek sistemov, ki ne omogočajo čezmejnih plačil, odsotnost podrobnih pojasnil v jeziku, ki ga razumejo čezmejni uporabniki, nezadostne možnosti za predložitev elektronskih dokazil, ki jih izdajo organi v drugi državi članici, in nesprejemanje sredstev elektronske identifikacije, izdanih v drugih državah članicah. Države članice bi morale zagotoviti rešitve za te ovire. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba bi morala okrepiti razsežnost notranjega trga v zvezi s spletnimi postopki, s čimer bi prispevala k digitalizaciji notranjega trga, s podpiranjem splošnega načela nediskriminacije, med drugim v povezavi z dostopom državljanov ali podjetij do spletnih postopkov, ki na nacionalni ravni že obstajajo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, in do postopkov, ki se v skladu s to uredbo omogočijo v celoti na spletu. Kadar lahko uporabnik v situaciji, ki je izključno omejena na eno samo državo članico, dostopa do spletnega postopka v tej državi članici in ga opravi na področju iz te uredbe, bi moral tudi čezmejni uporabnik imeti možnost spletnega dostopa do istega postopka in njegovega opravljanja brez diskriminatornih ovir, bodisi z uporabo iste tehnične rešitve bodisi z drugo, tehnično ločeno rešitvijo, katere rezultat bi bil isti. Takšne ovire bi lahko bile rešitve, zasnovane na nacionalni ravni, kot je uporaba polj v obrazcih, ki zahtevajo nacionalne telefonske številke, nacionalne klicne številke ali nacionalne poštne številke, plačilo pristojbin, ki ga je mogoče izvesti samo prek sistemov, ki ne omogočajo čezmejnih plačil, odsotnost podrobnih pojasnil v jeziku, ki ga razumejo čezmejni uporabniki, nezadostne možnosti za predložitev elektronskih dokazil, ki jih izdajo organi v drugi državi članici, in nesprejemanje sredstev elektronske identifikacije, izdanih v drugih državah članicah. Države članice bi morale zagotoviti rešitve za te ovire.

| (19) | Kadar uporabniki opravljajo spletne postopke čezmejno, bi morali imeti možnost, da prejmejo vsa ustrezna pojasnila v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov. To ne pomeni, da morajo države članice upravne obrazce, ki so povezani s postopkom, ali rezultate tega postopka prevesti v ta jezik. Vendar pa se države članice spodbuja, da uporabljajo tehnične rešitve, ki bi uporabnikom omogočile, da postopke v čim več primerih opravljajo v tem jeziku, pri čemer spoštujejo nacionalna pravila držav članic o uporabi jezikov. |
| --- | --- |

(19)

Kadar uporabniki opravljajo spletne postopke čezmejno, bi morali imeti možnost, da prejmejo vsa ustrezna pojasnila v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov. To ne pomeni, da morajo države članice upravne obrazce, ki so povezani s postopkom, ali rezultate tega postopka prevesti v ta jezik. Vendar pa se države članice spodbuja, da uporabljajo tehnične rešitve, ki bi uporabnikom omogočile, da postopke v čim več primerih opravljajo v tem jeziku, pri čemer spoštujejo nacionalna pravila držav članic o uporabi jezikov.

| (20) | Nacionalni spletni postopki, ki so pomembni za čezmejne uporabnike, da lahko uveljavljajo svoje pravice na notranjem trgu, so odvisni od tega, ali imajo prebivališče ali sedež v zadevni državi članici oziroma ali želijo dostopati do postopkov te države članice, pri tem pa imajo prebivališče ali sedež v drugi državi članici. Ta uredba državam članicam ne bi smela onemogočati, da od čezmejnih uporabnikov, ki imajo prebivališče ali sedež na njihovem ozemlju, zahtevajo, da pridobijo nacionalno identifikacijsko številko, da bi lahko dostopali do nacionalnih spletnih postopkov, pod pogojem, da to zadevnim uporabnikom ne nalaga neupravičenega dodatnega bremena ali stroškov. Čezmejnim uporabnikom brez stalnega prebivališča ali sedeža v zadevni državi članici ni treba omogočiti popolnega dostopa do nacionalnih spletnih postopkov, ki niso pomembni za uveljavljanje njihovih pravic na notranjem trgu, na primer vpis za prejemanje lokalnih storitev, kot sta pobiranja odpadkov in parkirna dovoljenja. |
| --- | --- |

(20)

Nacionalni spletni postopki, ki so pomembni za čezmejne uporabnike, da lahko uveljavljajo svoje pravice na notranjem trgu, so odvisni od tega, ali imajo prebivališče ali sedež v zadevni državi članici oziroma ali želijo dostopati do postopkov te države članice, pri tem pa imajo prebivališče ali sedež v drugi državi članici. Ta uredba državam članicam ne bi smela onemogočati, da od čezmejnih uporabnikov, ki imajo prebivališče ali sedež na njihovem ozemlju, zahtevajo, da pridobijo nacionalno identifikacijsko številko, da bi lahko dostopali do nacionalnih spletnih postopkov, pod pogojem, da to zadevnim uporabnikom ne nalaga neupravičenega dodatnega bremena ali stroškov. Čezmejnim uporabnikom brez stalnega prebivališča ali sedeža v zadevni državi članici ni treba omogočiti popolnega dostopa do nacionalnih spletnih postopkov, ki niso pomembni za uveljavljanje njihovih pravic na notranjem trgu, na primer vpis za prejemanje lokalnih storitev, kot sta pobiranja odpadkov in parkirna dovoljenja.

| (21) | Ta uredba bi morala nadgrajevati Uredbo (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ki določa pogoje, pod katerimi države članice priznajo določena sredstva elektronske identifikacije fizičnih in pravnih oseb, za katere velja priglašena shema elektronske identifikacije druge države članice. Uredba (EU) št. 910/2014 določa pogoje, pod katerimi lahko uporabniki uporabljajo svoja sredstva elektronske identifikacije in avtentikacije za dostop do spletnih javnih storitev v čezmejnih situacijah. Institucije, organe, urade in agencije Unije se spodbuja, naj sprejmejo sredstva elektronske identifikacije in avtentikacije za postopke, za katere so pristojni. |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba bi morala nadgrajevati Uredbo (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ki določa pogoje, pod katerimi države članice priznajo določena sredstva elektronske identifikacije fizičnih in pravnih oseb, za katere velja priglašena shema elektronske identifikacije druge države članice. Uredba (EU) št. 910/2014 določa pogoje, pod katerimi lahko uporabniki uporabljajo svoja sredstva elektronske identifikacije in avtentikacije za dostop do spletnih javnih storitev v čezmejnih situacijah. Institucije, organe, urade in agencije Unije se spodbuja, naj sprejmejo sredstva elektronske identifikacije in avtentikacije za postopke, za katere so pristojni.

| (22) | V skladu z več sektorskimi akti Unije, kot so direktive 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU, morajo biti postopki na voljo v celoti na spletu. S to uredbo bi bilo treba določiti, da morajo biti zahteve za več drugih postopkov, ki so ključnega pomena za večino državljanov in podjetij, ki uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo obveznosti prek meja, na voljo v celoti na spletu. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z več sektorskimi akti Unije, kot so direktive 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU, morajo biti postopki na voljo v celoti na spletu. S to uredbo bi bilo treba določiti, da morajo biti zahteve za več drugih postopkov, ki so ključnega pomena za večino državljanov in podjetij, ki uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo obveznosti prek meja, na voljo v celoti na spletu.

| (23) | Da bi lahko državljani in podjetja neposredno uživali koristi notranjega trga brez nepotrebnega dodatnega upravnega bremena, bi ta uredba morala zahtevati popolno digitalizacijo uporabniškega vmesnika z določenimi ključnimi postopki za čezmejne uporabnike, navedenimi v Prilogi II k tej uredbi. Ta uredba bi morala določati tudi merila za določitev, kako ti postopki štejejo za v celoti spletne. Obveznost narediti takšen postopek v celoti spleten bi se morala uporabljati le, kadar je postopek v zadevni državi članici vzpostavljen. Ta uredba ne bi smela zajemati prve registracije poslovne dejavnosti, postopkov za ustanovitev podjetij kot pravnih oseb ali naknadnega vlaganja dokumentacije teh podjetij, saj je za te postopke potreben celovit pristop, namenjen spodbujanju uporabe digitalnih rešitev v celotnem življenjskem ciklu podjetja. Ko se podjetja ustanovijo v drugi državi članici, jih je treba prijaviti v sistem socialne varnosti in sistem zavarovanja, da se prijavijo njihovi zaposleni in se v oba sistema plačujejo prispevki. Lahko se zgodi, da morajo priglasiti svoje poslovne dejavnosti, pridobiti dovoljenja ali prijaviti spremembe poslovne dejavnosti. Ti postopki so skupni za podjetja, ki delujejo v veliko gospodarskih sektorjih, zato je primerno zahtevati, da se zagotovijo v celoti na spletu. |
| --- | --- |

(23)

Da bi lahko državljani in podjetja neposredno uživali koristi notranjega trga brez nepotrebnega dodatnega upravnega bremena, bi ta uredba morala zahtevati popolno digitalizacijo uporabniškega vmesnika z določenimi ključnimi postopki za čezmejne uporabnike, navedenimi v Prilogi II k tej uredbi. Ta uredba bi morala določati tudi merila za določitev, kako ti postopki štejejo za v celoti spletne. Obveznost narediti takšen postopek v celoti spleten bi se morala uporabljati le, kadar je postopek v zadevni državi članici vzpostavljen. Ta uredba ne bi smela zajemati prve registracije poslovne dejavnosti, postopkov za ustanovitev podjetij kot pravnih oseb ali naknadnega vlaganja dokumentacije teh podjetij, saj je za te postopke potreben celovit pristop, namenjen spodbujanju uporabe digitalnih rešitev v celotnem življenjskem ciklu podjetja. Ko se podjetja ustanovijo v drugi državi članici, jih je treba prijaviti v sistem socialne varnosti in sistem zavarovanja, da se prijavijo njihovi zaposleni in se v oba sistema plačujejo prispevki. Lahko se zgodi, da morajo priglasiti svoje poslovne dejavnosti, pridobiti dovoljenja ali prijaviti spremembe poslovne dejavnosti. Ti postopki so skupni za podjetja, ki delujejo v veliko gospodarskih sektorjih, zato je primerno zahtevati, da se zagotovijo v celoti na spletu.

| (24) | S to uredbo bi morali razjasniti, kaj pomeni ponuditi postopek v celoti na spletu. Postopek bi moral šteti za popolnoma spletnega, če lahko uporabnik vse faze od dostopa do zaključka, sodelovanje s pristojnim organom, „sprejemno pisarno“, izvede elektronsko, na daljavo in prek spletne storitve. Ta spletna storitev bi morala usmerjati uporabnika skozi seznam vseh zahtev, ki jih je treba izpolniti, in vseh dokazil, ki jih je treba predložiti, mu omogočiti, da predloži informacije in dokazila o skladnosti z vsemi takšnimi zahtevami, in mu zagotoviti samodejno potrdilo o prejemu, razen če se rezultat postopka lahko zagotovi takoj. To pristojnim organom ne bi smelo preprečevati, da z uporabnikom navežejo neposreden stik, kadar je to potrebno za pridobitev nadaljnjih pojasnil, potrebnih za postopek. Tudi rezultat postopka, kot ga določa ta uredba, bi morali pristojni organi uporabniku zagotoviti v elektronski obliki, kadar je to mogoče na podlagi veljavnega prava Unije in nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(24)

S to uredbo bi morali razjasniti, kaj pomeni ponuditi postopek v celoti na spletu. Postopek bi moral šteti za popolnoma spletnega, če lahko uporabnik vse faze od dostopa do zaključka, sodelovanje s pristojnim organom, „sprejemno pisarno“, izvede elektronsko, na daljavo in prek spletne storitve. Ta spletna storitev bi morala usmerjati uporabnika skozi seznam vseh zahtev, ki jih je treba izpolniti, in vseh dokazil, ki jih je treba predložiti, mu omogočiti, da predloži informacije in dokazila o skladnosti z vsemi takšnimi zahtevami, in mu zagotoviti samodejno potrdilo o prejemu, razen če se rezultat postopka lahko zagotovi takoj. To pristojnim organom ne bi smelo preprečevati, da z uporabnikom navežejo neposreden stik, kadar je to potrebno za pridobitev nadaljnjih pojasnil, potrebnih za postopek. Tudi rezultat postopka, kot ga določa ta uredba, bi morali pristojni organi uporabniku zagotoviti v elektronski obliki, kadar je to mogoče na podlagi veljavnega prava Unije in nacionalnega prava.

| (25) | Ta uredba ne bi smela vplivati na vsebino postopkov iz Priloge II, ki so določeni na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, niti ne določa materialnih ali postopkovnih pravil na področjih, zajetih v Prilogi II, vključno z davčnim področjem. Namen te uredbe je določiti tehnične zahteve za zagotovitev, da bi bili ti postopki, kadar so bili v zadevni državi članici vzpostavljeni, omogočeni v celoti na spletu. |
| --- | --- |

(25)

Ta uredba ne bi smela vplivati na vsebino postopkov iz Priloge II, ki so določeni na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, niti ne določa materialnih ali postopkovnih pravil na področjih, zajetih v Prilogi II, vključno z davčnim področjem. Namen te uredbe je določiti tehnične zahteve za zagotovitev, da bi bili ti postopki, kadar so bili v zadevni državi članici vzpostavljeni, omogočeni v celoti na spletu.

| (26) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pristojnosti nacionalnih organov v kateremkoli postopku, vključno s preverjanjem točnosti in veljavnosti predloženih informacij ali dokazil ter preverjanjem verodostojnosti, kadar so dokazila predložena z drugimi sredstvi, ne pa s tehničnim sistemom na podlagi načela „samo enkrat“. Ta uredba tudi ne bi smela vplivati na postopkovne delovne procese znotraj pristojnih organov in med njimi, „zaledne storitve“, ne glede na to, ali so digitalizirani ali ne. Kadar je to potrebno kot del nekaterih postopkov za prijavo spremembe poslovne dejavnosti, bi moralo državam članicam biti še naprej omogočeno, da zahtevajo udeležbo notarjev ali odvetnikov, ki bi lahko želeli uporabiti sredstva preverjanja, vključno z videokonferencami ali drugimi spletnimi sredstvi, ki omogočajo avdiovizualno povezavo v realnem času. Vendar njihova udeležba ne bi smela preprečevati, da se postopek za prijavo teh sprememb zaključi v celoti na spletu. |
| --- | --- |

(26)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pristojnosti nacionalnih organov v kateremkoli postopku, vključno s preverjanjem točnosti in veljavnosti predloženih informacij ali dokazil ter preverjanjem verodostojnosti, kadar so dokazila predložena z drugimi sredstvi, ne pa s tehničnim sistemom na podlagi načela „samo enkrat“. Ta uredba tudi ne bi smela vplivati na postopkovne delovne procese znotraj pristojnih organov in med njimi, „zaledne storitve“, ne glede na to, ali so digitalizirani ali ne. Kadar je to potrebno kot del nekaterih postopkov za prijavo spremembe poslovne dejavnosti, bi moralo državam članicam biti še naprej omogočeno, da zahtevajo udeležbo notarjev ali odvetnikov, ki bi lahko želeli uporabiti sredstva preverjanja, vključno z videokonferencami ali drugimi spletnimi sredstvi, ki omogočajo avdiovizualno povezavo v realnem času. Vendar njihova udeležba ne bi smela preprečevati, da se postopek za prijavo teh sprememb zaključi v celoti na spletu.

| (27) | V nekaterih primerih se lahko od uporabnikov zahteva, da predložijo dokazila o dejstvih, ki jih ni mogoče dokazati s spletnimi sredstvi. Taka dokazila lahko vključujejo zdravniška potrdila, dokazilo, da je nekdo živ, ter dokazilo o tehnični brezhibnosti motornih vozil ali njihovi številki šasije. Če je ta dokazila mogoče predložiti v elektronski obliki, to ne bi smelo pomeniti izjeme od načela, da bi bilo treba postopek ponuditi v celoti na spletu. V drugih primerih bi lahko bilo še vedno potrebno, da se uporabniki postopka v okviru spletnega postopka še vedno osebno zglasijo pri pristojnem organu. Vse take izjeme, razen tistih, ki izhajajo iz prava Unije, bi morale biti omejene na situacije, ko je to upravičeno z nujnim razlogom v javnem interesu na področju javne varnosti, javnega zdravja ali boja proti goljufijam. Za zagotovitev preglednosti bi morale države članice s Komisijo in drugimi državami članicami deliti informacije o tovrstnih izjemah ter na podlagi katerih razlogov in v katerih okoliščinah se lahko uporabijo. Od držav članic se ne bi smelo zahtevati, da poročajo o vsakem posameznem primeru, v katerem je izjemoma potrebna osebna navzočnost, ampak bi morale sporočiti nacionalne določbe, ki določajo take primere. Najboljše prakse na nacionalni ravni in tehnološki razvoj, ki omogočajo nadaljnjo digitalizacijo v zvezi s tem, bi morala redno obravnavati usklajevalna skupina za vstopno mesto. |
| --- | --- |

(27)

V nekaterih primerih se lahko od uporabnikov zahteva, da predložijo dokazila o dejstvih, ki jih ni mogoče dokazati s spletnimi sredstvi. Taka dokazila lahko vključujejo zdravniška potrdila, dokazilo, da je nekdo živ, ter dokazilo o tehnični brezhibnosti motornih vozil ali njihovi številki šasije. Če je ta dokazila mogoče predložiti v elektronski obliki, to ne bi smelo pomeniti izjeme od načela, da bi bilo treba postopek ponuditi v celoti na spletu. V drugih primerih bi lahko bilo še vedno potrebno, da se uporabniki postopka v okviru spletnega postopka še vedno osebno zglasijo pri pristojnem organu. Vse take izjeme, razen tistih, ki izhajajo iz prava Unije, bi morale biti omejene na situacije, ko je to upravičeno z nujnim razlogom v javnem interesu na področju javne varnosti, javnega zdravja ali boja proti goljufijam. Za zagotovitev preglednosti bi morale države članice s Komisijo in drugimi državami članicami deliti informacije o tovrstnih izjemah ter na podlagi katerih razlogov in v katerih okoliščinah se lahko uporabijo. Od držav članic se ne bi smelo zahtevati, da poročajo o vsakem posameznem primeru, v katerem je izjemoma potrebna osebna navzočnost, ampak bi morale sporočiti nacionalne določbe, ki določajo take primere. Najboljše prakse na nacionalni ravni in tehnološki razvoj, ki omogočajo nadaljnjo digitalizacijo v zvezi s tem, bi morala redno obravnavati usklajevalna skupina za vstopno mesto.

| (28) | V čezmejnih situacijah je lahko postopek za registracijo spremembe naslova sestavljen iz dveh ločenih postopkov, in sicer postopka v državi članici izvora, v katerem se zahteva odjava na starem naslovu, in postopka v namembni državi članici, v katerem se zahteva prijava na novem naslovu. Ta uredba bi morala zajemati oba postopka. |
| --- | --- |

(28)

V čezmejnih situacijah je lahko postopek za registracijo spremembe naslova sestavljen iz dveh ločenih postopkov, in sicer postopka v državi članici izvora, v katerem se zahteva odjava na starem naslovu, in postopka v namembni državi članici, v katerem se zahteva prijava na novem naslovu. Ta uredba bi morala zajemati oba postopka.

| (29) | Ker je digitalizacija zahtev, postopkov in formalnosti v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij že zajeta v Direktivi 2005/36/ES, bi morala ta uredba zajemati le digitalizacijo postopka za zahtevo za akademsko priznanje diplom, potrdil ali drugih dokazil o opravljenem izobraževanju osebe, ki želi začeti ali nadaljevati študij, ali za uporabo akademskega naziva zunaj formalnosti, povezanih s priznavanjem poklicnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

(29)

Ker je digitalizacija zahtev, postopkov in formalnosti v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij že zajeta v Direktivi 2005/36/ES, bi morala ta uredba zajemati le digitalizacijo postopka za zahtevo za akademsko priznanje diplom, potrdil ali drugih dokazil o opravljenem izobraževanju osebe, ki želi začeti ali nadaljevati študij, ali za uporabo akademskega naziva zunaj formalnosti, povezanih s priznavanjem poklicnih kvalifikacij.

| (30) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pravila za koordinacijo sistemov socialne varnosti iz uredb (ES) št. 883/2004 (14) in (ES) št. 987/2009 (15) Evropskega parlamenta in Sveta, ki opredeljujeta pravice in obveznosti zavarovanih oseb in nosilcev socialne varnosti ter postopke, ki se uporabljajo na področju koordinacije sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pravila za koordinacijo sistemov socialne varnosti iz uredb (ES) št. 883/2004 (14) in (ES) št. 987/2009 (15) Evropskega parlamenta in Sveta, ki opredeljujeta pravice in obveznosti zavarovanih oseb in nosilcev socialne varnosti ter postopke, ki se uporabljajo na področju koordinacije sistemov socialne varnosti.

| (31) | Na ravni Unije in na nacionalni ravni je bilo vzpostavljenih več mrež in storitev za pomoč državljanom in podjetjem pri čezmejnih dejavnostih. Pomembno je, da so te storitve, vključno z obstoječimi storitvami za pomoč ali reševanje težav, vzpostavljenimi na ravni Unije, kot so evropski potrošniški centri, portal Tvoja Evropa – nasveti, mreža SOLVIT, Služba za pomoč glede pravic intelektualne lastnine, mreža Europe Direct in Evropska podjetniška mreža, del vstopnega mesta, da jih lahko najdejo vsi potencialni uporabniki. Storitve iz Priloge III so bile vzpostavljene z zavezujočimi akti Unije, druge pa so prostovoljne. Za storitve, vzpostavljene z zavezujočimi akti Unije, bi morale veljati zahteve glede kakovosti iz te uredbe. Prostovoljne storitve bi morale izpolnjevati te zahteve glede kakovosti, če je namen, da so dostopne prek vstopnega mesta. Ta uredba ne bi smela spreminjati obsega in vrste teh storitev, njihove upravljavske ureditve, veljavnih rokov in njihove prostovoljne, pogodbene ali druge podlage. Kadar se s temi storitvami na primer zagotavlja pomoč neformalne narave, ta uredba te pomoči ne bi smela spremeniti v zavezujoč pravni nasvet. |
| --- | --- |

(31)

Na ravni Unije in na nacionalni ravni je bilo vzpostavljenih več mrež in storitev za pomoč državljanom in podjetjem pri čezmejnih dejavnostih. Pomembno je, da so te storitve, vključno z obstoječimi storitvami za pomoč ali reševanje težav, vzpostavljenimi na ravni Unije, kot so evropski potrošniški centri, portal Tvoja Evropa – nasveti, mreža SOLVIT, Služba za pomoč glede pravic intelektualne lastnine, mreža Europe Direct in Evropska podjetniška mreža, del vstopnega mesta, da jih lahko najdejo vsi potencialni uporabniki. Storitve iz Priloge III so bile vzpostavljene z zavezujočimi akti Unije, druge pa so prostovoljne. Za storitve, vzpostavljene z zavezujočimi akti Unije, bi morale veljati zahteve glede kakovosti iz te uredbe. Prostovoljne storitve bi morale izpolnjevati te zahteve glede kakovosti, če je namen, da so dostopne prek vstopnega mesta. Ta uredba ne bi smela spreminjati obsega in vrste teh storitev, njihove upravljavske ureditve, veljavnih rokov in njihove prostovoljne, pogodbene ali druge podlage. Kadar se s temi storitvami na primer zagotavlja pomoč neformalne narave, ta uredba te pomoči ne bi smela spremeniti v zavezujoč pravni nasvet.

| (32) | Poleg tega bi bilo treba državam članicam in Komisiji omogočiti, da pod pogoji iz te uredbe vstopnemu mestu dodajo druge nacionalne storitve za pomoč in reševanje težav, ki jih zagotavljajo pristojni organi ali zasebni in polzasebni subjekti ali javni subjekti, kot so gospodarske zbornice ali nevladne storitve za pomoč državljanom. Načeloma bi morali biti pristojni organi odgovorni za pomoč državljanom in podjetjem pri vseh težavah v zvezi z veljavnimi pravili in postopki, ki jih s spletnimi storitvami ne morejo v celoti rešiti. Vendar lahko države članice za zelo specifična področja, in kadar storitve, ki jih zagotavljajo zasebni ali polzasebni subjekti, izpolnjujejo potrebe uporabnikov, Komisiji predlagajo vključitev takih storitev v vstopno mesto, če izpolnjujejo vse zahteve iz te uredbe in ne podvajajo že obstoječih storitev za pomoč in reševanje težav. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega bi bilo treba državam članicam in Komisiji omogočiti, da pod pogoji iz te uredbe vstopnemu mestu dodajo druge nacionalne storitve za pomoč in reševanje težav, ki jih zagotavljajo pristojni organi ali zasebni in polzasebni subjekti ali javni subjekti, kot so gospodarske zbornice ali nevladne storitve za pomoč državljanom. Načeloma bi morali biti pristojni organi odgovorni za pomoč državljanom in podjetjem pri vseh težavah v zvezi z veljavnimi pravili in postopki, ki jih s spletnimi storitvami ne morejo v celoti rešiti. Vendar lahko države članice za zelo specifična področja, in kadar storitve, ki jih zagotavljajo zasebni ali polzasebni subjekti, izpolnjujejo potrebe uporabnikov, Komisiji predlagajo vključitev takih storitev v vstopno mesto, če izpolnjujejo vse zahteve iz te uredbe in ne podvajajo že obstoječih storitev za pomoč in reševanje težav.

| (33) | Za pomoč uporabnikom pri iskanju ustrezne storitve bi ta uredba morala zagotoviti iskalnik storitev za pomoč, ki uporabnike samodejno usmeri k pravi storitvi. |
| --- | --- |

(33)

Za pomoč uporabnikom pri iskanju ustrezne storitve bi ta uredba morala zagotoviti iskalnik storitev za pomoč, ki uporabnike samodejno usmeri k pravi storitvi.

| (34) | Skladnost z minimalnim seznamom zahtev glede kakovosti je bistvena za uspeh vstopnega mesta, da se zagotovi zanesljivost zagotavljanja informacij in storitev, saj bi bila v nasprotnem primeru resno ogrožena verodostojnost celotnega vstopnega mesta. Glavni cilj skladnosti je zagotoviti jasno in uporabnikom prijazno predstavitev informacij ali storitev. Za dosego tega cilja, so za način predstavitve informacij v postopku, ki ga opravi uporabnik, odgovorne države članice. Čeprav je za uporabnike na primer sicer koristno, da so pred začetkom postopka obveščeni o splošno razpoložljivih pravnih sredstvih kadar je rezultat postopka negativen, je uporabniku veliko bolj prijazno, če se jim specifične informacije o možnih korakih, ki jih lahko sprejmejo v tem primeru, zagotovijo ob koncu postopka. |
| --- | --- |

(34)

Skladnost z minimalnim seznamom zahtev glede kakovosti je bistvena za uspeh vstopnega mesta, da se zagotovi zanesljivost zagotavljanja informacij in storitev, saj bi bila v nasprotnem primeru resno ogrožena verodostojnost celotnega vstopnega mesta. Glavni cilj skladnosti je zagotoviti jasno in uporabnikom prijazno predstavitev informacij ali storitev. Za dosego tega cilja, so za način predstavitve informacij v postopku, ki ga opravi uporabnik, odgovorne države članice. Čeprav je za uporabnike na primer sicer koristno, da so pred začetkom postopka obveščeni o splošno razpoložljivih pravnih sredstvih kadar je rezultat postopka negativen, je uporabniku veliko bolj prijazno, če se jim specifične informacije o možnih korakih, ki jih lahko sprejmejo v tem primeru, zagotovijo ob koncu postopka.

| (35) | Dostopnost informacij za čezmejne uporabnike je mogoče bistveno izboljšati, kadar so informacije na voljo v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov. Ta jezik bi moral biti v večini primerov tuji jezik, ki se ga uporabniki po vsej Uniji največ učijo, v nekaterih posebnih primerih, zlasti v primeru informacij, ki jih morajo na lokalni ravni zagotoviti majhne občine blizu meje države članice, pa je lahko najbolj primeren jezik tisti, ki ga kot prvi jezik uporabljajo čezmejni uporabniki v sosednji državi članici. Prevodi iz uradnega jezika ali jezikov zadevne države članice v ta drugi uradni jezik Unije bi morali odražati točno vsebino informacij, zagotovljenih v uradnem jeziku ali jezikih. Prevod je lahko omejeno na informacije, ki jih uporabniki potrebujejo za razumevanje osnovnih pravil in zahtev, ki veljajo v njihovih situacijah. Čeprav bi bilo treba države članice spodbuditi, da kar največ informacij prevedejo v uradni jezik Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov, pa bo količina informacij, ki jih je treba prevesti na podlagi te uredbe, odvisna od finančnih sredstev, ki so na voljo v ta namen, zlasti tistih iz proračuna Unije. Komisija bi morala vzpostaviti ustrezno ureditev za učinkovito zagotavljanje prevodov državam članicam na njihovo zahtevo. Usklajevalna skupina za vstopno mesto bi morala o tem razpravljati in zagotoviti smernice o uradnem jeziku ali jezikih Unije, v katere bi bilo treba prevesti te informacije. |
| --- | --- |

(35)

Dostopnost informacij za čezmejne uporabnike je mogoče bistveno izboljšati, kadar so informacije na voljo v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov. Ta jezik bi moral biti v večini primerov tuji jezik, ki se ga uporabniki po vsej Uniji največ učijo, v nekaterih posebnih primerih, zlasti v primeru informacij, ki jih morajo na lokalni ravni zagotoviti majhne občine blizu meje države članice, pa je lahko najbolj primeren jezik tisti, ki ga kot prvi jezik uporabljajo čezmejni uporabniki v sosednji državi članici. Prevodi iz uradnega jezika ali jezikov zadevne države članice v ta drugi uradni jezik Unije bi morali odražati točno vsebino informacij, zagotovljenih v uradnem jeziku ali jezikih. Prevod je lahko omejeno na informacije, ki jih uporabniki potrebujejo za razumevanje osnovnih pravil in zahtev, ki veljajo v njihovih situacijah. Čeprav bi bilo treba države članice spodbuditi, da kar največ informacij prevedejo v uradni jezik Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov, pa bo količina informacij, ki jih je treba prevesti na podlagi te uredbe, odvisna od finančnih sredstev, ki so na voljo v ta namen, zlasti tistih iz proračuna Unije. Komisija bi morala vzpostaviti ustrezno ureditev za učinkovito zagotavljanje prevodov državam članicam na njihovo zahtevo. Usklajevalna skupina za vstopno mesto bi morala o tem razpravljati in zagotoviti smernice o uradnem jeziku ali jezikih Unije, v katere bi bilo treba prevesti te informacije.

| (36) | V skladu z Direktivo (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (16) morajo države članice zagotoviti, da so spletna mesta njihovih javnih organov dostopna v skladu z načeli zaznavnosti, uporabljivosti, razumljivosti in robustnosti in da izpolnjujejo zahteve iz navedene direktive. Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost s Konvencijo Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, zlasti s členoma 9 in 21 Konvencije, osebam z motnjami v duševnem razvoju pa bi morale biti v čim večji možni meri zagotovljene alternative v zlahka berljivem jeziku v skladu z načelom sorazmernosti. Države članice so se z ratifikacijo in Unija s sklenitvijo (17) Konvencije zavezale, da bodo sprejele ustrezne ukrepe, s katerimi se invalidom zagotovi enak kot drugim do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij in sistemov, vključno z internetom, s tem, ko se spodbuja dostop do informacij za osebe z motnjami v duševnem razvoju, v čim večji možni meri in sorazmerno zagotavljajo alternative v zlahka berljivem jeziku. |
| --- | --- |

(36)

V skladu z Direktivo (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (16) morajo države članice zagotoviti, da so spletna mesta njihovih javnih organov dostopna v skladu z načeli zaznavnosti, uporabljivosti, razumljivosti in robustnosti in da izpolnjujejo zahteve iz navedene direktive. Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost s Konvencijo Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, zlasti s členoma 9 in 21 Konvencije, osebam z motnjami v duševnem razvoju pa bi morale biti v čim večji možni meri zagotovljene alternative v zlahka berljivem jeziku v skladu z načelom sorazmernosti. Države članice so se z ratifikacijo in Unija s sklenitvijo (17) Konvencije zavezale, da bodo sprejele ustrezne ukrepe, s katerimi se invalidom zagotovi enak kot drugim do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij in sistemov, vključno z internetom, s tem, ko se spodbuja dostop do informacij za osebe z motnjami v duševnem razvoju, v čim večji možni meri in sorazmerno zagotavljajo alternative v zlahka berljivem jeziku.

| (37) | Direktiva (EU) 2016/2102 se ne uporablja za spletna mesta in mobilne aplikacije institucij, organov, uradov in agencij Unije, vendar bi morala Komisija zagotoviti, da bodo skupni uporabniški vmesnik in spletne strani, za katere je odgovorna in ki bodo vključeni v vstopno mesto, dostopni invalidom, kar pomeni, da bodo zaznavna, operabilna, razumljiva in robustna. Zaznavnost pomeni, da morajo biti informacije in skupni uporabniški vmesniki uporabnikom predstavljeni na načine, ki jih lahko zaznajo; operabilnost pomeni, da je treba zagotoviti delujoče uporabniške vmesnike in navigacijo; razumljivost pomeni, da morajo biti informacije, povezane s skupnim uporabniškim vmesnikom, in njegovo delovanje razumljivi; robustnost pa pomeni, da mora biti vsebina dovolj robustna, da jo je mogoče zanesljivo razlagati z različnimi uporabniškimi agenti, tudi s podpornimi tehnologijami. V zvezi z izrazi zaznavnost, operabilnost, razumljivost in robustnost se Komisijo spodbuja, da spoštuje ustrezne harmonizirane standarde. |
| --- | --- |

(37)

Direktiva (EU) 2016/2102 se ne uporablja za spletna mesta in mobilne aplikacije institucij, organov, uradov in agencij Unije, vendar bi morala Komisija zagotoviti, da bodo skupni uporabniški vmesnik in spletne strani, za katere je odgovorna in ki bodo vključeni v vstopno mesto, dostopni invalidom, kar pomeni, da bodo zaznavna, operabilna, razumljiva in robustna. Zaznavnost pomeni, da morajo biti informacije in skupni uporabniški vmesniki uporabnikom predstavljeni na načine, ki jih lahko zaznajo; operabilnost pomeni, da je treba zagotoviti delujoče uporabniške vmesnike in navigacijo; razumljivost pomeni, da morajo biti informacije, povezane s skupnim uporabniškim vmesnikom, in njegovo delovanje razumljivi; robustnost pa pomeni, da mora biti vsebina dovolj robustna, da jo je mogoče zanesljivo razlagati z različnimi uporabniškimi agenti, tudi s podpornimi tehnologijami. V zvezi z izrazi zaznavnost, operabilnost, razumljivost in robustnost se Komisijo spodbuja, da spoštuje ustrezne harmonizirane standarde.

| (38) | Da bi olajšali plačilo pristojbin, ki se zahtevajo kot del spletnih postopkov ali za zagotavljanje storitev za pomoč ali reševanje težav, bi morali čezmejni uporabniki imeti možnost, da uporabljajo kreditne prenose ali direktne bremenitve, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ali druga plačilna sredstva, ki se običajno uporabljajo čezmejno, vključno z debetnimi ali kreditnimi karticami. |
| --- | --- |

(38)

Da bi olajšali plačilo pristojbin, ki se zahtevajo kot del spletnih postopkov ali za zagotavljanje storitev za pomoč ali reševanje težav, bi morali čezmejni uporabniki imeti možnost, da uporabljajo kreditne prenose ali direktne bremenitve, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ali druga plačilna sredstva, ki se običajno uporabljajo čezmejno, vključno z debetnimi ali kreditnimi karticami.

| (39) | Za uporabnike je koristno, da so obveščeni o predvidenem trajanju postopka. Ustrezno bi bilo treba uporabnike obvestiti o veljavnih rokih ali tihih odobritvah ali ureditvi upravnega molka ali, če se ti ne uporabljajo, vsaj o povprečnem, ocenjenem ali okvirnem času, ki je običajno potreben za zadevni postopek. Te ocene ali navedbe bi morale zgolj pomagati uporabnikom pri načrtovanju njihovih dejavnosti ali morebitnih nadaljnjih upravnih korakov in ne bi smele imeti pravnih učinkov. |
| --- | --- |

(39)

Za uporabnike je koristno, da so obveščeni o predvidenem trajanju postopka. Ustrezno bi bilo treba uporabnike obvestiti o veljavnih rokih ali tihih odobritvah ali ureditvi upravnega molka ali, če se ti ne uporabljajo, vsaj o povprečnem, ocenjenem ali okvirnem času, ki je običajno potreben za zadevni postopek. Te ocene ali navedbe bi morale zgolj pomagati uporabnikom pri načrtovanju njihovih dejavnosti ali morebitnih nadaljnjih upravnih korakov in ne bi smele imeti pravnih učinkov.

| (40) | Ta uredba bi morala omogočati tudi preverjanje dokazil, ki jih uporabniki predložijo v elektronski obliki, kadar so ta dokazila predložena brez elektronskega žiga ali potrdila pristojnega organa izdajatelja ali kadar tehnično orodje, vzpostavljeno s to uredbo, ali drug sistem, ki omogoča neposredno izmenjavo ali preverjanje dokazil med pristojnimi organi različnih držav članic, ni na voljo. Za take primere bi ta uredba morala določati učinkovit mehanizem za upravno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic na podlagi informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V takih primerih bi morala biti odločitev pristojnega organa za uporabo IMI prostovoljna, vendar enkrat ko organ zahtevek za informacije ali sodelovanje predloži prek IMI, bi moral zaprošeni pristojni organ obvezno sodelovati in zagotoviti odgovor. Zahtevek se lahko prek IMI pošlje pristojnemu organu, ki izdaja dokazila, ali centralnemu organu, ki ga države članice določijo skladno s svojimi upravnimi pravili. Da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju in ker Uredba (EU) 2016/1191 Evropskega parlamenta in Sveta (20) zajema del dokazil, pomembnih za postopke iz te uredbe, se lahko ureditev sodelovanja za IMI iz Uredbe (EU) 2016/1191 uporablja tudi za druga dokazila, ki se zahtevajo v postopkih iz te uredbe. Da bi lahko organi, uradi ali agencije Unije postali udeleženci IMI, bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) št. 1024/2012. |
| --- | --- |

(40)

Ta uredba bi morala omogočati tudi preverjanje dokazil, ki jih uporabniki predložijo v elektronski obliki, kadar so ta dokazila predložena brez elektronskega žiga ali potrdila pristojnega organa izdajatelja ali kadar tehnično orodje, vzpostavljeno s to uredbo, ali drug sistem, ki omogoča neposredno izmenjavo ali preverjanje dokazil med pristojnimi organi različnih držav članic, ni na voljo. Za take primere bi ta uredba morala določati učinkovit mehanizem za upravno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic na podlagi informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V takih primerih bi morala biti odločitev pristojnega organa za uporabo IMI prostovoljna, vendar enkrat ko organ zahtevek za informacije ali sodelovanje predloži prek IMI, bi moral zaprošeni pristojni organ obvezno sodelovati in zagotoviti odgovor. Zahtevek se lahko prek IMI pošlje pristojnemu organu, ki izdaja dokazila, ali centralnemu organu, ki ga države članice določijo skladno s svojimi upravnimi pravili. Da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju in ker Uredba (EU) 2016/1191 Evropskega parlamenta in Sveta (20) zajema del dokazil, pomembnih za postopke iz te uredbe, se lahko ureditev sodelovanja za IMI iz Uredbe (EU) 2016/1191 uporablja tudi za druga dokazila, ki se zahtevajo v postopkih iz te uredbe. Da bi lahko organi, uradi ali agencije Unije postali udeleženci IMI, bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) št. 1024/2012.

| (41) | Spletne storitve, ki jih zagotavljajo pristojni organi, so ključne za izboljšanje kakovosti in varnosti storitev za državljane in podjetja. Javne uprave v državah članicah vedno bolj delujejo v smeri ponovne uporabe podatkov in od državljanov in podjetij vse redkeje zahtevajo večkratno predložitev istih informacij. Za zmanjšanje dodatnega bremena, bi bilo treba ponovno uporabo podatkov spodbujati za čezmejne uporabnike. |
| --- | --- |

(41)

Spletne storitve, ki jih zagotavljajo pristojni organi, so ključne za izboljšanje kakovosti in varnosti storitev za državljane in podjetja. Javne uprave v državah članicah vedno bolj delujejo v smeri ponovne uporabe podatkov in od državljanov in podjetij vse redkeje zahtevajo večkratno predložitev istih informacij. Za zmanjšanje dodatnega bremena, bi bilo treba ponovno uporabo podatkov spodbujati za čezmejne uporabnike.

| (42) | Da se omogoči zakonita čezmejna izmenjava dokazil in informacij na podlagi uporabe načela „samo enkrat“ po vsej Uniji, bi bilo treba to uredbo in načelo „samo enkrat“ uporabljati skladno z vsemi ustreznimi pravili o varstvu podatkov, vključno z načelom najmanjšega obsega podatkov, točnosti, omejitve shranjevanja, celovitosti in zaupnosti, nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena. Pri njenem izvajanju bi bilo treba popolnoma upoštevati tudi načelo vgrajene varnosti in načelo vgrajene zasebnosti ter spoštovati temeljne pravice posameznikov, vključno tistih v zvezi s pravičnostjo in preglednostjo. |
| --- | --- |

(42)

Da se omogoči zakonita čezmejna izmenjava dokazil in informacij na podlagi uporabe načela „samo enkrat“ po vsej Uniji, bi bilo treba to uredbo in načelo „samo enkrat“ uporabljati skladno z vsemi ustreznimi pravili o varstvu podatkov, vključno z načelom najmanjšega obsega podatkov, točnosti, omejitve shranjevanja, celovitosti in zaupnosti, nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena. Pri njenem izvajanju bi bilo treba popolnoma upoštevati tudi načelo vgrajene varnosti in načelo vgrajene zasebnosti ter spoštovati temeljne pravice posameznikov, vključno tistih v zvezi s pravičnostjo in preglednostjo.

| (43) | Države članice bi morale zagotoviti, da se uporabnikom postopkov zagotovijo jasne informacije o tem, kako bodo osebni podatki, ki se nanašajo nanje, obdelani v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in členoma 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 (22). |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale zagotoviti, da se uporabnikom postopkov zagotovijo jasne informacije o tem, kako bodo osebni podatki, ki se nanašajo nanje, obdelani v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in členoma 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 (22).

| (44) | Za nadaljnje spodbujanje uporabe spletnih postopkov bi morala ta uredba v skladu z načelom „samo enkrat“ zagotoviti podlago za oblikovanje in uporabo popolnoma delujočega, varnega in zanesljivega tehničnega sistema za avtomatizirano čezmejno izmenjavo dokazil med akterji, udeleženimi v postopku, kadar za to izrecno zaprosijo državljani in podjetja. Kadar izmenjava dokazil vključuje osebne podatke, bi bilo treba zahtevo šteti za izrecno, če vsebuje prostovoljen, specifičen, ozaveščen in nedvoumen izraz posameznikove volje, bodisi z izjavo ali z jasnim pritrdilnim dejanjem, da želi izvesti izmenjavo ustreznih informacij. Če uporabnik ni oseba, na katero se podatki nanašajo, postopek na spletu ne bi smel posegati v njegove pravice iz Uredbe (EU) 2016/679. Čezmejna uporaba načela „samo enkrat“ bi morala privesti do tega, da državljanom in podjetjem istih podatkov ni treba predložiti javnim organom več kot enkrat in da se ti podatki lahko uporabljajo tudi na zahtevo uporabnika za namen opravljanja čezmejnih spletnih postopkov, ki vključujejo čezmejne uporabnike. Obveznost uporabe tehničnega sistema za avtomatizirano izmenjavo dokazil med različnimi državami članicami bi za pristojni organ izdajatelj morala veljati le, kadar organi v svoji državi članici dokazila zakonito izdajajo v elektronski obliki, ki omogoča tako avtomatizirano izmenjavo. |
| --- | --- |

(44)

Za nadaljnje spodbujanje uporabe spletnih postopkov bi morala ta uredba v skladu z načelom „samo enkrat“ zagotoviti podlago za oblikovanje in uporabo popolnoma delujočega, varnega in zanesljivega tehničnega sistema za avtomatizirano čezmejno izmenjavo dokazil med akterji, udeleženimi v postopku, kadar za to izrecno zaprosijo državljani in podjetja. Kadar izmenjava dokazil vključuje osebne podatke, bi bilo treba zahtevo šteti za izrecno, če vsebuje prostovoljen, specifičen, ozaveščen in nedvoumen izraz posameznikove volje, bodisi z izjavo ali z jasnim pritrdilnim dejanjem, da želi izvesti izmenjavo ustreznih informacij. Če uporabnik ni oseba, na katero se podatki nanašajo, postopek na spletu ne bi smel posegati v njegove pravice iz Uredbe (EU) 2016/679. Čezmejna uporaba načela „samo enkrat“ bi morala privesti do tega, da državljanom in podjetjem istih podatkov ni treba predložiti javnim organom več kot enkrat in da se ti podatki lahko uporabljajo tudi na zahtevo uporabnika za namen opravljanja čezmejnih spletnih postopkov, ki vključujejo čezmejne uporabnike. Obveznost uporabe tehničnega sistema za avtomatizirano izmenjavo dokazil med različnimi državami članicami bi za pristojni organ izdajatelj morala veljati le, kadar organi v svoji državi članici dokazila zakonito izdajajo v elektronski obliki, ki omogoča tako avtomatizirano izmenjavo.

| (45) | Vsaka čezmejna izmenjava dokazil bi morala imeti ustrezno pravno podlago, kot je Direktiva 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU ali 2014/25/EU oziroma za postopke iz Priloge II, drugo veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(45)

Vsaka čezmejna izmenjava dokazil bi morala imeti ustrezno pravno podlago, kot je Direktiva 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU ali 2014/25/EU oziroma za postopke iz Priloge II, drugo veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo.

| (46) | Primerno je, da ta uredba v splošnem določa, da čezmejna avtomatizirana izmenjava dokazil poteka na izrecno zahtevo uporabnika. Vendar se ta zahteva se ne bi smela uporabljati, kadar ustrezno pravo Unije ali nacionalno pravo dovoljuje avtomatizirano čezmejno izmenjavo podatkov brez izrecne zahteve uporabnika. |
| --- | --- |

(46)

Primerno je, da ta uredba v splošnem določa, da čezmejna avtomatizirana izmenjava dokazil poteka na izrecno zahtevo uporabnika. Vendar se ta zahteva se ne bi smela uporabljati, kadar ustrezno pravo Unije ali nacionalno pravo dovoljuje avtomatizirano čezmejno izmenjavo podatkov brez izrecne zahteve uporabnika.

| (47) | Uporaba tehničnega sistema, vzpostavljenega s to uredbo, bi morala ostati prostovoljna, uporabniku pa bi moralo biti omogočeno, da dokazila posreduje na druge načine, zunaj tehničnega sistema. Uporabnik bi moral imeti možnost vpogleda v dokazila in pravico, da izbere, da ne bo nadaljeval izmenjave dokazil v primeru, ko po vpogledu v dokazila, ki naj bi se izmenjala, ugotovi, da so informacije netočne, zastarele ali presegajo tisto, kar je potrebno za zadevni postopek. Podatki, vključeni v vpogled, se ne bi smeli hraniti dlje, kot je tehnično potrebno. |
| --- | --- |

(47)

Uporaba tehničnega sistema, vzpostavljenega s to uredbo, bi morala ostati prostovoljna, uporabniku pa bi moralo biti omogočeno, da dokazila posreduje na druge načine, zunaj tehničnega sistema. Uporabnik bi moral imeti možnost vpogleda v dokazila in pravico, da izbere, da ne bo nadaljeval izmenjave dokazil v primeru, ko po vpogledu v dokazila, ki naj bi se izmenjala, ugotovi, da so informacije netočne, zastarele ali presegajo tisto, kar je potrebno za zadevni postopek. Podatki, vključeni v vpogled, se ne bi smeli hraniti dlje, kot je tehnično potrebno.

| (48) | Varen tehnični sistem, ki bi ga bilo treba vzpostaviti za izmenjavo dokazil v skladu s to uredbo, bi moral pristojnim organom prosilcem jamčiti, da je dokazilo izdal pravi organ. Pristojni organ bi moral imeti možnost, da pred sprejetjem informacij, ki jih v okviru postopka zagotovi uporabnik, preveri informacije v primeru dvoma, in pride do zaključka, da so točne. |
| --- | --- |

(48)

Varen tehnični sistem, ki bi ga bilo treba vzpostaviti za izmenjavo dokazil v skladu s to uredbo, bi moral pristojnim organom prosilcem jamčiti, da je dokazilo izdal pravi organ. Pristojni organ bi moral imeti možnost, da pred sprejetjem informacij, ki jih v okviru postopka zagotovi uporabnik, preveri informacije v primeru dvoma, in pride do zaključka, da so točne.

| (49) | Obstaja več gradnikov, ki ponujajo osnovne zmogljivosti in se lahko uporabijo za vzpostavitev tehničnega sistema, kot je gradnik Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23), ter gradnika e-dostave in elektronske identifikacije, ki sta sestavna dela Instrumenta za povezovanje Evrope. Te gradnike sestavljajo tehnične specifikacije, vzorci programske opreme in podporne storitve, njihov namen pa je zagotavljati interoperabilnost med obstoječimi sistemi informacijske in komunikacijske tehnologije v različnih državah članicah, tako da lahko državljani, podjetja in uprave, kjer koli se nahajajo v Uniji, uporabljajo brezšivne digitalne javne storitve. |
| --- | --- |

(49)

Obstaja več gradnikov, ki ponujajo osnovne zmogljivosti in se lahko uporabijo za vzpostavitev tehničnega sistema, kot je gradnik Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23), ter gradnika e-dostave in elektronske identifikacije, ki sta sestavna dela Instrumenta za povezovanje Evrope. Te gradnike sestavljajo tehnične specifikacije, vzorci programske opreme in podporne storitve, njihov namen pa je zagotavljati interoperabilnost med obstoječimi sistemi informacijske in komunikacijske tehnologije v različnih državah članicah, tako da lahko državljani, podjetja in uprave, kjer koli se nahajajo v Uniji, uporabljajo brezšivne digitalne javne storitve.

| (50) | Tehnični sistem, vzpostavljen s to uredbo, bi moral biti na voljo poleg drugih sistemov, ki zagotavljajo mehanizme za sodelovanje med organi, kot je IMI, in ne bi smel vplivati na druge sisteme, vključno s sistemom iz Uredbe (ES) št. 987/2009, enotnim evropskim dokumentom v zvezi z oddajo javnega naročila iz Direktive 2014/24/EU, elektronsko izmenjavo informacij socialne varnosti iz Uredbe (ES) št. 987/2009, evropsko poklicno izkaznico iz Direktive 2005/36/ES, medsebojno povezavo nacionalnih registrov ter medsebojno povezavo centralnih in trgovinskih registrov ter registrov podjetij iz Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ter medsebojno povezanost registrov insolventnosti iz Uredbe (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta (25). |
| --- | --- |

(50)

Tehnični sistem, vzpostavljen s to uredbo, bi moral biti na voljo poleg drugih sistemov, ki zagotavljajo mehanizme za sodelovanje med organi, kot je IMI, in ne bi smel vplivati na druge sisteme, vključno s sistemom iz Uredbe (ES) št. 987/2009, enotnim evropskim dokumentom v zvezi z oddajo javnega naročila iz Direktive 2014/24/EU, elektronsko izmenjavo informacij socialne varnosti iz Uredbe (ES) št. 987/2009, evropsko poklicno izkaznico iz Direktive 2005/36/ES, medsebojno povezavo nacionalnih registrov ter medsebojno povezavo centralnih in trgovinskih registrov ter registrov podjetij iz Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ter medsebojno povezanost registrov insolventnosti iz Uredbe (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

| (51) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje tehničnega sistema za avtomatizirano izmenjavo dokazil, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev zlasti tehničnih in operativnih specifikacij sistema za obdelavo zahtevka uporabnika za izmenjavo dokazil, prenos takih dokazil, kot tudi za določitev pravil, potrebnih za zagotovitev integritete in zaupnosti prenosa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |
| --- | --- |

(51)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje tehničnega sistema za avtomatizirano izmenjavo dokazil, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev zlasti tehničnih in operativnih specifikacij sistema za obdelavo zahtevka uporabnika za izmenjavo dokazil, prenos takih dokazil, kot tudi za določitev pravil, potrebnih za zagotovitev integritete in zaupnosti prenosa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

| (52) | Za zagotovitev visoke ravni varnosti tehničnega sistema za čezmejno uporabo načela „samo enkrat“ pri sprejemanju izvedbenih aktov, bi morala Komisija pri sprejemanju izvedbenih aktov, s katerimi določi specifikacije takega tehničnega sistema, ustrezno upoštevati standarde in tehnične specifikacije, ki jih pripravijo evropske in mednarodne organizacije in organi za standardizacijo, zlasti Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) in Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), kakor tudi varnostne standarde iz člena 32 Uredbe (EU) 2016/679 in člena 22 Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(52)

Za zagotovitev visoke ravni varnosti tehničnega sistema za čezmejno uporabo načela „samo enkrat“ pri sprejemanju izvedbenih aktov, bi morala Komisija pri sprejemanju izvedbenih aktov, s katerimi določi specifikacije takega tehničnega sistema, ustrezno upoštevati standarde in tehnične specifikacije, ki jih pripravijo evropske in mednarodne organizacije in organi za standardizacijo, zlasti Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) in Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), kakor tudi varnostne standarde iz člena 32 Uredbe (EU) 2016/679 in člena 22 Uredbe (EU) 2018/1725.

| (53) | Kadar je to potrebno za zagotovitev razvoja, razpoložljivosti, vzdrževanja, nadzora, spremljanja in varnostnega upravljanja delov tehničnega sistema, za katere je odgovorna Komisija, bi morala Komisija po potrebi za nasvet zaprositi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(53)

Kadar je to potrebno za zagotovitev razvoja, razpoložljivosti, vzdrževanja, nadzora, spremljanja in varnostnega upravljanja delov tehničnega sistema, za katere je odgovorna Komisija, bi morala Komisija po potrebi za nasvet zaprositi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

| (54) | Pristojni organi in Komisija bi morali zagotoviti, da so informacije, postopki in storitve, za katere so odgovorni, skladne z merili glede kakovosti. Nacionalni koordinatorji, imenovani na podlagi te uredbe, in Komisija bi morali redno nadzirati skladnost z merili glede kakovosti in varnosti na nacionalni ravni oziroma ravni Unije ter obravnavati morebitne težave. Nacionalni koordinatorji bi morali poleg tega pomagati Komisiji pri spremljanju delovanja tehničnega sistema, ki omogoča čezmejno izmenjavo dokazil. Ta uredba bi morala Komisiji zagotoviti vrsto sredstev za obravnavo poslabšanja kakovosti storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta, odvisno od resnosti in trajanja takega poslabšanja, po potrebi z vključitvijo usklajevalne skupine za vstopno mesto. To ne bi smelo prejudicirati splošne odgovornosti Komisije v zvezi s spremljanjem skladnosti s to uredbo. |
| --- | --- |

(54)

Pristojni organi in Komisija bi morali zagotoviti, da so informacije, postopki in storitve, za katere so odgovorni, skladne z merili glede kakovosti. Nacionalni koordinatorji, imenovani na podlagi te uredbe, in Komisija bi morali redno nadzirati skladnost z merili glede kakovosti in varnosti na nacionalni ravni oziroma ravni Unije ter obravnavati morebitne težave. Nacionalni koordinatorji bi morali poleg tega pomagati Komisiji pri spremljanju delovanja tehničnega sistema, ki omogoča čezmejno izmenjavo dokazil. Ta uredba bi morala Komisiji zagotoviti vrsto sredstev za obravnavo poslabšanja kakovosti storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta, odvisno od resnosti in trajanja takega poslabšanja, po potrebi z vključitvijo usklajevalne skupine za vstopno mesto. To ne bi smelo prejudicirati splošne odgovornosti Komisije v zvezi s spremljanjem skladnosti s to uredbo.

| (55) | Ta uredba bi morala podrobno določiti glavne funkcije tehničnih orodij, ki podpirajo delovanje vstopnega mesta, zlasti skupnega uporabniškega vmesnika, repozitorija za povezave in skupnega iskalnika storitev za pomoč. Skupni uporabniški vmesnik bi moral zagotoviti, da lahko uporabniki na nacionalnih spletnih mestih in na spletnih mestih Unije zlahka najdejo informacije, postopke ter storitve za pomoč in reševanje težav. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za zagotavljanje povezav do enega samega vira informacij, potrebnih za vstopno mesto, da se prepreči zmeda med uporabniki, ki jo povzročajo različni, popolnoma ali delno podvojeni viri z enakimi informacijami. To ne bi smelo izključiti možnosti zagotavljanja povezav z istimi informacijami, ki jih nudijo lokalni ali regionalni pristojni organi glede različnih geografskih območij. Prav tako to ne bi smelo preprečiti določenega podvajanja informacij, kadar je to neizogibno ali zaželeno, na primer, kadar se nekatere pravice, obveznosti in pravila Unije ponovijo ali so opisani na nacionalnih spletnih straneh zaradi večje prijaznosti do uporabnika. Za zmanjšanje človeškega posredovanja pri posodabljanju povezav, ki se uporabljajo pri skupnem uporabniškem vmesniku, bi bilo treba, kadar je to tehnično izvedljivo, vzpostaviti neposredno povezavo med ustreznimi tehničnimi sistemi držav članic in repozitorijem za povezave. Skupna podporna orodja informacijske in komunikacijske tehnologije lahko za izboljšanje interoperabilnosti s katalogi in semantiko storitev na nacionalni ravni uporabljajo osnovno besedišče javnih storitev (CPSV). Države članice bi bilo treba spodbujati k uporabi CPSV, vendar se lahko odločijo za uporabo nacionalnih rešitev. Informacije, vključene v repozitorij za povezave, bi morale biti javno dostopne v odprti, splošno uporabljeni in strojno berljivi obliki, na primer z vmesniki za aplikacijsko programiranje, da se omogoči njihova ponovna uporaba. |
| --- | --- |

(55)

Ta uredba bi morala podrobno določiti glavne funkcije tehničnih orodij, ki podpirajo delovanje vstopnega mesta, zlasti skupnega uporabniškega vmesnika, repozitorija za povezave in skupnega iskalnika storitev za pomoč. Skupni uporabniški vmesnik bi moral zagotoviti, da lahko uporabniki na nacionalnih spletnih mestih in na spletnih mestih Unije zlahka najdejo informacije, postopke ter storitve za pomoč in reševanje težav. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za zagotavljanje povezav do enega samega vira informacij, potrebnih za vstopno mesto, da se prepreči zmeda med uporabniki, ki jo povzročajo različni, popolnoma ali delno podvojeni viri z enakimi informacijami. To ne bi smelo izključiti možnosti zagotavljanja povezav z istimi informacijami, ki jih nudijo lokalni ali regionalni pristojni organi glede različnih geografskih območij. Prav tako to ne bi smelo preprečiti določenega podvajanja informacij, kadar je to neizogibno ali zaželeno, na primer, kadar se nekatere pravice, obveznosti in pravila Unije ponovijo ali so opisani na nacionalnih spletnih straneh zaradi večje prijaznosti do uporabnika. Za zmanjšanje človeškega posredovanja pri posodabljanju povezav, ki se uporabljajo pri skupnem uporabniškem vmesniku, bi bilo treba, kadar je to tehnično izvedljivo, vzpostaviti neposredno povezavo med ustreznimi tehničnimi sistemi držav članic in repozitorijem za povezave. Skupna podporna orodja informacijske in komunikacijske tehnologije lahko za izboljšanje interoperabilnosti s katalogi in semantiko storitev na nacionalni ravni uporabljajo osnovno besedišče javnih storitev (CPSV). Države članice bi bilo treba spodbujati k uporabi CPSV, vendar se lahko odločijo za uporabo nacionalnih rešitev. Informacije, vključene v repozitorij za povezave, bi morale biti javno dostopne v odprti, splošno uporabljeni in strojno berljivi obliki, na primer z vmesniki za aplikacijsko programiranje, da se omogoči njihova ponovna uporaba.

| (56) | Iskalni pripomoček skupnega uporabniškega vmesnika bi moral uporabnike usmeriti k informacijam, ki jih potrebujejo kjer koli že je, na spletnih straneh Unije ali na nacionalnih spletnih straneh. Poleg tega bo kot alternativni način usmerjanja uporabnikov k koristnim informacijam še naprej koristen za vzpostavljanje povezav med obstoječimi in komplementarnimi spletnimi mesti ali spletnimi stranmi, njihovo čim večje poenostavljanje in združevanje ter vzpostavljanje povezav med spletnimi stranmi in spletnimi mesti na ravni Unije in na nacionalni ravni, ki zagotavljajo dostop do spletnih storitev in informacij. |
| --- | --- |

(56)

Iskalni pripomoček skupnega uporabniškega vmesnika bi moral uporabnike usmeriti k informacijam, ki jih potrebujejo kjer koli že je, na spletnih straneh Unije ali na nacionalnih spletnih straneh. Poleg tega bo kot alternativni način usmerjanja uporabnikov k koristnim informacijam še naprej koristen za vzpostavljanje povezav med obstoječimi in komplementarnimi spletnimi mesti ali spletnimi stranmi, njihovo čim večje poenostavljanje in združevanje ter vzpostavljanje povezav med spletnimi stranmi in spletnimi mesti na ravni Unije in na nacionalni ravni, ki zagotavljajo dostop do spletnih storitev in informacij.

| (57) | V tej uredbi bi morale biti navedene tudi zahteve glede kakovosti za skupni uporabniški vmesnik. Komisija bi morala zagotoviti, da je skupni uporabniški vmesnik skladen s temi zahtevami, še zlasti pa, da je vmesnik na voljo in dostopen na spletu prek različnih kanalov ter da je enostaven za uporabo. |
| --- | --- |

(57)

V tej uredbi bi morale biti navedene tudi zahteve glede kakovosti za skupni uporabniški vmesnik. Komisija bi morala zagotoviti, da je skupni uporabniški vmesnik skladen s temi zahtevami, še zlasti pa, da je vmesnik na voljo in dostopen na spletu prek različnih kanalov ter da je enostaven za uporabo.

| (58) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tehničnih rešitev, ki podpirajo delovanje vstopnega mesta, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev, kadar je potrebno, veljavnih standardov in zahtev glede interoperabilnosti, da se lažje najdejo informacije o pravilih in obveznostih, postopkih ter storitvah za pomoč in reševanje težav, za katere so odgovorne države članice in Komisija. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(58)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tehničnih rešitev, ki podpirajo delovanje vstopnega mesta, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev, kadar je potrebno, veljavnih standardov in zahtev glede interoperabilnosti, da se lažje najdejo informacije o pravilih in obveznostih, postopkih ter storitvah za pomoč in reševanje težav, za katere so odgovorne države članice in Komisija. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (59) | Ta uredba bi morala tudi jasno razdeliti odgovornost za razvoj, razpoložljivost, vzdrževanje in varnost aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje vstopnega mesta, med Komisijo in države članice. Komisija in države članice bi morale v okviru svojih nalog vzdrževanja redno spremljati pravilno delovanje teh aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(59)

Ta uredba bi morala tudi jasno razdeliti odgovornost za razvoj, razpoložljivost, vzdrževanje in varnost aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje vstopnega mesta, med Komisijo in države članice. Komisija in države članice bi morale v okviru svojih nalog vzdrževanja redno spremljati pravilno delovanje teh aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije.

| (60) | Da bi omogočili vse možnosti različnih področij informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki bi jih bilo treba vključiti v vstopno mesto, je treba močno izboljšati poznavanje ciljnih skupin o njihovem obstoju in delovanju. Njihova vključitev v vstopno mesto bi morala uporabnikom omogočiti, da precej lažje najdejo informacije in postopke ter storitve za pomoč in reševanje težav, tudi če jih ne poznajo. Poleg tega bodo potrebne usklajene promocijske dejavnosti za zagotovitev, da se državljani in podjetja iz Unije seznanijo z obstojem vstopnega mesta in koristmi, ki jih ponuja. Take promocijske dejavnosti bi morale vključevati optimizacijo iskalnikov in druge ukrepe za večjo ozaveščenost o spletu, saj so ti stroškovno najučinkovitejši in lahko pomagajo doseči kar največjo ciljno publiko. Za največjo učinkovitost bi bilo treba te promocijske dejavnosti usklajevati v okviru usklajevalne skupine za vstopno mesto, države članice pa bi morale svoja prizadevanja za promocijo prilagoditi tako, da bi vsi ustrezni okviri vsebovali skupen značilen sklic, z možnostjo povezovanja vstopnega mesta z nacionalnimi pobudami. |
| --- | --- |

(60)

Da bi omogočili vse možnosti različnih področij informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki bi jih bilo treba vključiti v vstopno mesto, je treba močno izboljšati poznavanje ciljnih skupin o njihovem obstoju in delovanju. Njihova vključitev v vstopno mesto bi morala uporabnikom omogočiti, da precej lažje najdejo informacije in postopke ter storitve za pomoč in reševanje težav, tudi če jih ne poznajo. Poleg tega bodo potrebne usklajene promocijske dejavnosti za zagotovitev, da se državljani in podjetja iz Unije seznanijo z obstojem vstopnega mesta in koristmi, ki jih ponuja. Take promocijske dejavnosti bi morale vključevati optimizacijo iskalnikov in druge ukrepe za večjo ozaveščenost o spletu, saj so ti stroškovno najučinkovitejši in lahko pomagajo doseči kar največjo ciljno publiko. Za največjo učinkovitost bi bilo treba te promocijske dejavnosti usklajevati v okviru usklajevalne skupine za vstopno mesto, države članice pa bi morale svoja prizadevanja za promocijo prilagoditi tako, da bi vsi ustrezni okviri vsebovali skupen značilen sklic, z možnostjo povezovanja vstopnega mesta z nacionalnimi pobudami.

| (61) | Vse institucije, organe in agencije Unije bi bilo treba pozvati k spodbujanju uporabe vstopnega mesta tako, da njegov logotip in povezave do njega vključijo v vse ustrezne spletne strani, za katere so odgovorni. |
| --- | --- |

(61)

Vse institucije, organe in agencije Unije bi bilo treba pozvati k spodbujanju uporabe vstopnega mesta tako, da njegov logotip in povezave do njega vključijo v vse ustrezne spletne strani, za katere so odgovorni.

| (62) | Ime, pod katerim je vstopno mesto znano in promovirano v splošni javnosti, bi moralo biti „Tvoja Evropa“. Skupni uporabniški vmesnik bi moral biti prepoznaven in bi se ga moralo dati zlahka najti, zlasti na ustreznih spletnih straneh Unije in nacionalnih spletnih straneh. Logotip vstopnega mesta bi moral biti viden na ustreznih spletnih mestih Unije in nacionalnih spletnih mestih. |
| --- | --- |

(62)

Ime, pod katerim je vstopno mesto znano in promovirano v splošni javnosti, bi moralo biti „Tvoja Evropa“. Skupni uporabniški vmesnik bi moral biti prepoznaven in bi se ga moralo dati zlahka najti, zlasti na ustreznih spletnih straneh Unije in nacionalnih spletnih straneh. Logotip vstopnega mesta bi moral biti viden na ustreznih spletnih mestih Unije in nacionalnih spletnih mestih.

| (63) | Za pridobivanje ustreznih informacij za ocenjevanje in izboljšanje uspešnosti vstopnega mesta bi morala ta uredba od pristojnih organov in Komisije zahtevati zbiranje in analizo podatkov, povezanih z uporabo različnih področij informacij, postopkov in storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta. Z zbiranjem statističnih podatkov uporabnikov, kot so podatki v zvezi s številom obiskovalcev posameznih spletnih strani, številom uporabnikov v neki državi članici v primerjavi s številom uporabnikov iz drugih držav članic, uporabljene iskalne besede, najbolj obiskane spletne strani, referenčne spletne strani ali število, izvor in vsebina zahtevkov za pomoč, bi se moralo izboljšati delovanje vstopnega mesta, saj bi bilo lažje opredeliti publiko, razvijati promocijske dejavnosti in izboljšati kakovost ponujenih storitev. Pri zbiranju teh podatkov bi bilo treba upoštevati letno primerjalno analizo e-uprave, ki jo izvede Komisija, da se prepreči podvajanje. |
| --- | --- |

(63)

Za pridobivanje ustreznih informacij za ocenjevanje in izboljšanje uspešnosti vstopnega mesta bi morala ta uredba od pristojnih organov in Komisije zahtevati zbiranje in analizo podatkov, povezanih z uporabo različnih področij informacij, postopkov in storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta. Z zbiranjem statističnih podatkov uporabnikov, kot so podatki v zvezi s številom obiskovalcev posameznih spletnih strani, številom uporabnikov v neki državi članici v primerjavi s številom uporabnikov iz drugih držav članic, uporabljene iskalne besede, najbolj obiskane spletne strani, referenčne spletne strani ali število, izvor in vsebina zahtevkov za pomoč, bi se moralo izboljšati delovanje vstopnega mesta, saj bi bilo lažje opredeliti publiko, razvijati promocijske dejavnosti in izboljšati kakovost ponujenih storitev. Pri zbiranju teh podatkov bi bilo treba upoštevati letno primerjalno analizo e-uprave, ki jo izvede Komisija, da se prepreči podvajanje.

| (64) | Da se zagotovijo enotni pogoji izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev enotnih pravil o načinu zbiranja in izmenjave statističnih podatkov o uporabnikih. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(64)

Da se zagotovijo enotni pogoji izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev enotnih pravil o načinu zbiranja in izmenjave statističnih podatkov o uporabnikih. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (65) | Kakovost vstopnega mesta je odvisna od kakovosti storitev Unije in nacionalnih storitev, ki se zagotavljajo prek njega. Zato bi bilo treba redno spremljati tudi kakovost informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki so na voljo prek vstopnega mesta, prek orodja za povratne informacije uporabnikov, s katerim se uporabnike zaprosi, da ocenijo zajemanja in kakovosti informacij, postopka ali storitve za pomoč in reševanje težav, ki so jih uporabili, ter dajanje povratnih informacij o njih. Te povratne informacije bi bilo treba zbirati v skupnem orodju, do katerega bi morali imeti dostop Komisija, pristojni organi in nacionalni koordinatorji. Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi s skupnimi funkcijami orodij za povratne informacije uporabnikov ter podrobna ureditev za zbiranje in izmenjavo povratnih informacij uporabnikov, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Komisija bi morala objaviti anonimne spletne preglede težav, ki izhajajo iz informacij, glavne statistične podatke o uporabnikih in glavne povratne informacije uporabnikov, zbranih v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(65)

Kakovost vstopnega mesta je odvisna od kakovosti storitev Unije in nacionalnih storitev, ki se zagotavljajo prek njega. Zato bi bilo treba redno spremljati tudi kakovost informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki so na voljo prek vstopnega mesta, prek orodja za povratne informacije uporabnikov, s katerim se uporabnike zaprosi, da ocenijo zajemanja in kakovosti informacij, postopka ali storitve za pomoč in reševanje težav, ki so jih uporabili, ter dajanje povratnih informacij o njih. Te povratne informacije bi bilo treba zbirati v skupnem orodju, do katerega bi morali imeti dostop Komisija, pristojni organi in nacionalni koordinatorji. Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi s skupnimi funkcijami orodij za povratne informacije uporabnikov ter podrobna ureditev za zbiranje in izmenjavo povratnih informacij uporabnikov, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Komisija bi morala objaviti anonimne spletne preglede težav, ki izhajajo iz informacij, glavne statistične podatke o uporabnikih in glavne povratne informacije uporabnikov, zbranih v skladu s to uredbo.

| (66) | Poleg tega bi moralo vstopno mesto vključevati orodje za povratne informacije, ki uporabnikom omogoča, da prostovoljno in anonimno sporočijo vse težave in nevšečnosti, ki so jih imeli pri uveljavljanju svojih pravic na notranjem trgu. To orodje bi moralo zgolj dopolnjevati mehanizme za reševanje pritožb, saj uporabnikom ne more nuditi prilagojenega odziva. Prejet odziv bi bilo treba združiti z zbirnimi informacijami storitev za pomoč in reševanje težav o primerih, ki so jih obravnavale, da se pripravi pregled notranjega trga, kot ga dojemajo njegovi uporabniki, in opredelijo težavna področja, v zvezi s katerimi bodo v prihodnosti morda potrebni ukrepi za izboljšanje delovanja notranjega trga. Ta pregled bi moral biti povezan z obstoječimi orodji za poročanje, kot je pregled enotnega trga. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega bi moralo vstopno mesto vključevati orodje za povratne informacije, ki uporabnikom omogoča, da prostovoljno in anonimno sporočijo vse težave in nevšečnosti, ki so jih imeli pri uveljavljanju svojih pravic na notranjem trgu. To orodje bi moralo zgolj dopolnjevati mehanizme za reševanje pritožb, saj uporabnikom ne more nuditi prilagojenega odziva. Prejet odziv bi bilo treba združiti z zbirnimi informacijami storitev za pomoč in reševanje težav o primerih, ki so jih obravnavale, da se pripravi pregled notranjega trga, kot ga dojemajo njegovi uporabniki, in opredelijo težavna področja, v zvezi s katerimi bodo v prihodnosti morda potrebni ukrepi za izboljšanje delovanja notranjega trga. Ta pregled bi moral biti povezan z obstoječimi orodji za poročanje, kot je pregled enotnega trga.

| (67) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pravico držav članic, da odločijo, kdo ima vlogo nacionalnega koordinatorja. Države članice bi morale imeti možnost, da funkcije in odgovornosti njihovih nacionalnih koordinatorjev, povezane z vstopnim mestom, prilagodijo svojim notranjim upravnim strukturam. Države članice bi morale možnost, da imenujejo dodatne nacionalne koordinatorje, ki sami ali skupaj z drugimi opravljajo naloge v skladu s to uredbo, in so pristojni za organizacijsko enoto uprave ali geografsko regijo, ali pa se njihova pristojnost določi v skladu z drugimi merili. Države članice bi morale Komisiji sporočiti identiteto enega samega nacionalnega koordinatorja, ki so ga imenovale za stike s Komisijo. |
| --- | --- |

(67)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pravico držav članic, da odločijo, kdo ima vlogo nacionalnega koordinatorja. Države članice bi morale imeti možnost, da funkcije in odgovornosti njihovih nacionalnih koordinatorjev, povezane z vstopnim mestom, prilagodijo svojim notranjim upravnim strukturam. Države članice bi morale možnost, da imenujejo dodatne nacionalne koordinatorje, ki sami ali skupaj z drugimi opravljajo naloge v skladu s to uredbo, in so pristojni za organizacijsko enoto uprave ali geografsko regijo, ali pa se njihova pristojnost določi v skladu z drugimi merili. Države članice bi morale Komisiji sporočiti identiteto enega samega nacionalnega koordinatorja, ki so ga imenovale za stike s Komisijo.

| (68) | Oblikovati bi bilo treba usklajevalno skupino za vstopno mesto, ki bi jo sestavljali nacionalni koordinatorji in bi ji predsedovala Komisija, z namenom spodbujati uporabo te uredbe, zlasti z izmenjavo najboljših praks in sodelovanjem, da bi se izboljšala doslednost predstavitve informacij skladno z zahtevami te uredbe. Pri delu usklajevalne skupine za vstopno mesto bi bilo treba upoštevati cilje iz letnega delovnega programa, ki bi ji ga morala Komisija predložiti v obravnavo. Letni delovni program bi moral biti v obliki smernic ali priporočil, ki so za države članice nezavezujoči. Komisija se na zahtevo Evropskega parlamenta lahko odloči, da Parlament povabi, da pošlje strokovnjake, ki se udeležijo sestankov usklajevalne skupine za vstopno mesto. |
| --- | --- |

(68)

Oblikovati bi bilo treba usklajevalno skupino za vstopno mesto, ki bi jo sestavljali nacionalni koordinatorji in bi ji predsedovala Komisija, z namenom spodbujati uporabo te uredbe, zlasti z izmenjavo najboljših praks in sodelovanjem, da bi se izboljšala doslednost predstavitve informacij skladno z zahtevami te uredbe. Pri delu usklajevalne skupine za vstopno mesto bi bilo treba upoštevati cilje iz letnega delovnega programa, ki bi ji ga morala Komisija predložiti v obravnavo. Letni delovni program bi moral biti v obliki smernic ali priporočil, ki so za države članice nezavezujoči. Komisija se na zahtevo Evropskega parlamenta lahko odloči, da Parlament povabi, da pošlje strokovnjake, ki se udeležijo sestankov usklajevalne skupine za vstopno mesto.

| (69) | Ta uredba bi morala razjasniti, kateri deli vstopnega mesta se financirajo prek proračuna Unije in kateri deli so v pristojnosti držav članic. Komisija bi morala državam članicam pomagati pri identifikaciji ponovno uporabljivih gradnikov informacijske in komunikacijske tehnologije in pri financiranju, ki je na voljo prek različnih skladov in programov na ravni Unije, ki lahko prispeva h kritju stroškov za prilagoditve in razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije, potrebnih na nacionalni ravni za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Proračunska sredstva, potrebna za izvajanje te uredbe, bi morala biti v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. |
| --- | --- |

(69)

Ta uredba bi morala razjasniti, kateri deli vstopnega mesta se financirajo prek proračuna Unije in kateri deli so v pristojnosti držav članic. Komisija bi morala državam članicam pomagati pri identifikaciji ponovno uporabljivih gradnikov informacijske in komunikacijske tehnologije in pri financiranju, ki je na voljo prek različnih skladov in programov na ravni Unije, ki lahko prispeva h kritju stroškov za prilagoditve in razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije, potrebnih na nacionalni ravni za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Proračunska sredstva, potrebna za izvajanje te uredbe, bi morala biti v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

| (70) | Države članice se spodbuja k usklajevanju, izmenjavi in tesnejšemu medsebojnemu sodelovanju, da bi povečale svoje strateške, operativne, raziskovalne in razvojne zmogljivosti na področju kibernetske varnosti, zlasti z izvajanjem varnosti omrežij in informacijskih sistemov iz Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (27), da bi okrepile varnost in odpornost svojih javnih uprav in storitev. Države članice se spodbuja, naj povečajo varnost transakcij in zagotovijo zadostno raven zaupanja v elektronska sredstva z uporabo okvira eIDAS, določenega v Uredbi (EU) št. 910/2014, zlasti pa zadostne ravni jamstev. Države članice lahko sprejmejo ukrepe v skladu s pravom Unije za ohranjanje kibernetske varnosti in preprečevanje zlorabe identitete ali drugih oblik goljufij. |
| --- | --- |

(70)

Države članice se spodbuja k usklajevanju, izmenjavi in tesnejšemu medsebojnemu sodelovanju, da bi povečale svoje strateške, operativne, raziskovalne in razvojne zmogljivosti na področju kibernetske varnosti, zlasti z izvajanjem varnosti omrežij in informacijskih sistemov iz Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (27), da bi okrepile varnost in odpornost svojih javnih uprav in storitev. Države članice se spodbuja, naj povečajo varnost transakcij in zagotovijo zadostno raven zaupanja v elektronska sredstva z uporabo okvira eIDAS, določenega v Uredbi (EU) št. 910/2014, zlasti pa zadostne ravni jamstev. Države članice lahko sprejmejo ukrepe v skladu s pravom Unije za ohranjanje kibernetske varnosti in preprečevanje zlorabe identitete ali drugih oblik goljufij.

| (71) | Kadar izvajanje te uredbe vključuje obdelavo osebnih podatkov, bi jo bilo treba izvesti v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov, zlasti Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725. V okviru te uredbe bi se morala uporabljati tudi Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (28). Kot je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, lahko države članice ohranijo ali uvedejo dodatne pogoje, vključno z omejitvami, glede obdelave podatkov v zvezi z zdravjem, in lahko tudi določijo bolj podrobna pravila o obdelavi osebnih podatkov zaposlenih v okviru zaposlitve. |
| --- | --- |

(71)

Kadar izvajanje te uredbe vključuje obdelavo osebnih podatkov, bi jo bilo treba izvesti v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov, zlasti Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725. V okviru te uredbe bi se morala uporabljati tudi Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (28). Kot je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, lahko države članice ohranijo ali uvedejo dodatne pogoje, vključno z omejitvami, glede obdelave podatkov v zvezi z zdravjem, in lahko tudi določijo bolj podrobna pravila o obdelavi osebnih podatkov zaposlenih v okviru zaposlitve.

| (72) | Ta uredba bi morala spodbujati in olajšati poenostavitev ureditve upravljanja za storitve, ki jih zajema vstopno mesto. V ta namen bi morala Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami pregledati obstoječe ureditve upravljanja in jih po potrebi prilagoditi, da bi preprečili podvajanje in neučinkovitost. |
| --- | --- |

(72)

Ta uredba bi morala spodbujati in olajšati poenostavitev ureditve upravljanja za storitve, ki jih zajema vstopno mesto. V ta namen bi morala Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami pregledati obstoječe ureditve upravljanja in jih po potrebi prilagoditi, da bi preprečili podvajanje in neučinkovitost.

| (73) | Cilj te uredbe je uporabnikom, ki so dejavni v drugi državi članici, zagotoviti spletni dostop do celovitih, zanesljivih, dostopnih in razumljivih informacij Unije in nacionalnih informacij o pravicah, pravilih in obveznostih, do spletnih postopkov, ki so v celoti izvedljivi čezmejno, ter do storitev za pomoč in reševanje težav. Ker tega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(73)

Cilj te uredbe je uporabnikom, ki so dejavni v drugi državi članici, zagotoviti spletni dostop do celovitih, zanesljivih, dostopnih in razumljivih informacij Unije in nacionalnih informacij o pravicah, pravilih in obveznostih, do spletnih postopkov, ki so v celoti izvedljivi čezmejno, ter do storitev za pomoč in reševanje težav. Ker tega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (74) | Da lahko države članice in Komisija razvijejo in izvajajo orodja, potrebna za izvajanje te uredbe, bi morale nekatere njene določbe začeti veljati dve leti po datumu začetka njene veljavnosti. Občinski organi bi morali imeti po datumu začetka veljavnosti te uredbe, še štiri leta časa, da izvedejo zahtevo za zagotovitev informacij glede pravil, postopkov in storitev za pomoč in reševanje težav, za katere so odgovorni. Določbe te uredbe o postopkih, ki se ponujajo v celoti na spletu, čezmejnem dostopu do spletnih postopkov in tehničnemu sistemu za čezmejno avtomatizirano izmenjavo dokazil v skladu z načelom „samo enkrat“ bi se morale začeti izvajati najpozneje pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Da lahko države članice in Komisija razvijejo in izvajajo orodja, potrebna za izvajanje te uredbe, bi morale nekatere njene določbe začeti veljati dve leti po datumu začetka njene veljavnosti. Občinski organi bi morali imeti po datumu začetka veljavnosti te uredbe, še štiri leta časa, da izvedejo zahtevo za zagotovitev informacij glede pravil, postopkov in storitev za pomoč in reševanje težav, za katere so odgovorni. Določbe te uredbe o postopkih, ki se ponujajo v celoti na spletu, čezmejnem dostopu do spletnih postopkov in tehničnemu sistemu za čezmejno avtomatizirano izmenjavo dokazil v skladu z načelom „samo enkrat“ bi se morale začeti izvajati najpozneje pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

| (75) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in bi jo bilo treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(75)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in bi jo bilo treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (76) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (29), ki je svoje mnenje podal 1. avgusta 2017 (30) – |
| --- | --- |

(76)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (29), ki je svoje mnenje podal 1. avgusta 2017 (30) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   V tej uredbi so določena pravila o:

| (a) | vzpostavitvi in delovanju enotnega digitalnega vstopnega mesta, da se državljanom in podjetjem omogoči enostaven dostop do kakovostnih informacij, učinkovitih postopkov ter uspešnih storitev za pomoč in reševanje težav glede pravil Unije in nacionalnih pravil, veljavnih za državljane in podjetja, ki uveljavljajo ali nameravajo uveljavljati svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije na področju notranjega trga, v smislu člena 26(2) PDEU; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvi in delovanju enotnega digitalnega vstopnega mesta, da se državljanom in podjetjem omogoči enostaven dostop do kakovostnih informacij, učinkovitih postopkov ter uspešnih storitev za pomoč in reševanje težav glede pravil Unije in nacionalnih pravil, veljavnih za državljane in podjetja, ki uveljavljajo ali nameravajo uveljavljati svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije na področju notranjega trga, v smislu člena 26(2) PDEU;

| (b) | uporabi postopkov s strani čezmejnih uporabnikov in izvajanje načela „samo enkrat“ v zvezi s postopki iz Priloge II k tej uredbi in postopki, določenimi v direktivah 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(b)

uporabi postopkov s strani čezmejnih uporabnikov in izvajanje načela „samo enkrat“ v zvezi s postopki iz Priloge II k tej uredbi in postopki, določenimi v direktivah 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU;

| (c) | poročanju o ovirah na notranjem trgu na podlagi zbranih povratnih informacij uporabnikov in statističnih podatkov storitev, ki jih zagotavlja vstopno mesto. |
| --- | --- |

(c)

poročanju o ovirah na notranjem trgu na podlagi zbranih povratnih informacij uporabnikov in statističnih podatkov storitev, ki jih zagotavlja vstopno mesto.

2.   Kadar je ta uredba v nasprotju z določbo drugega akta Unije, ki ureja določene vidike predmeta urejanja te uredbe, se uporablja določba iz tega drugega akta Unije.

3.   Ta uredba ne vpliva na vsebino postopkov, določenih na ravni Unije ali nacionalni ravni v zvezi s področji, ki jih ureja ta uredba, niti na pravice, ki iz njih izhajajo. Nadalje ta uredba ne vpliva na ukrepe, sprejete v skladu s pravom Unije za zaščito kibernetske varnosti in preprečevanje goljufij.

Člen 2

Vzpostavitev enotnega digitalnega vstopnega mesta

1.   Enotno digitalno vstopno mesto (v nadaljnjem besedilu: vstopno mesto) vzpostavijo Komisija in države članice v skladu s to uredbo. Vstopno mesto je sestavljeno iz skupnega uporabniškega vmesnika, ki ga upravlja Komisija (v nadaljnjem besedilu: skupni uporabniški vmesnik), ki se integrira v portal Tvoja Evropa in omogoča dostop do ustreznih spletnih strani Unije in nacionalnih spletnih strani.

2.   Vstopno mesto omogoča dostop do:

| (a) | informacij o pravicah, obveznostih in pravilih, ki jih določata pravo Unije in nacionalno pravo in ki veljajo za uporabnike, ki uveljavljajo ali nameravajo uveljavljati svoje pravice, ki izvirajo iz prava Unije na notranjem trgu na področjih iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

informacij o pravicah, obveznostih in pravilih, ki jih določata pravo Unije in nacionalno pravo in ki veljajo za uporabnike, ki uveljavljajo ali nameravajo uveljavljati svoje pravice, ki izvirajo iz prava Unije na notranjem trgu na področjih iz Priloge I;

| (b) | informacij o spletnih in nespletnih postopkih ter povezavah do spletnih postopkov, vključno s postopki, zajetimi v Prilogi II, vzpostavljenih na ravni Unije ali nacionalni ravni, za omogočanje uporabnikom, da uveljavljajo pravice in upoštevajo obveznosti in pravila na področju notranjega trga na področjih iz Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

informacij o spletnih in nespletnih postopkih ter povezavah do spletnih postopkov, vključno s postopki, zajetimi v Prilogi II, vzpostavljenih na ravni Unije ali nacionalni ravni, za omogočanje uporabnikom, da uveljavljajo pravice in upoštevajo obveznosti in pravila na področju notranjega trga na področjih iz Priloge I;

| (c) | informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav iz Priloge III ali člena 7, ki jih lahko državljani in podjetja uporabijo, če imajo vprašanja ali težave v zvezi s pravicami, obveznostmi, pravili ali postopki iz točk (a) in (b) tega odstavka, ter povezav do njih. |
| --- | --- |

(c)

informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav iz Priloge III ali člena 7, ki jih lahko državljani in podjetja uporabijo, če imajo vprašanja ali težave v zvezi s pravicami, obveznostmi, pravili ali postopki iz točk (a) in (b) tega odstavka, ter povezav do njih.

3.   Skupni uporabniški vmesnik je dostopen v vseh uradnih jezikih Unije.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „uporabnik“ pomeni državljana Unije, fizično osebo, ki prebiva v državi članici, ali pravno osebo s sedežem v državi članici, ki prek vstopnega mesta dostopa do informacij, postopkov ali storitev za pomoč ali reševanje težav iz člena 2(2); |
| --- | --- |

(1)

„uporabnik“ pomeni državljana Unije, fizično osebo, ki prebiva v državi članici, ali pravno osebo s sedežem v državi članici, ki prek vstopnega mesta dostopa do informacij, postopkov ali storitev za pomoč ali reševanje težav iz člena 2(2);

| (2) | „čezmejni uporabnik“ pomeni uporabnika, ki je v situaciji, ki v nobenem pogledu ni omejena na eno samo državo članico; |
| --- | --- |

(2)

„čezmejni uporabnik“ pomeni uporabnika, ki je v situaciji, ki v nobenem pogledu ni omejena na eno samo državo članico;

| (3) | „postopek“ pomeni zaporedje korakov, ki jih morajo uporabniki izvesti za izpolnitev zahtev ali pridobitev sklepa od pristojnega organa, da lahko uveljavljajo svoje pravice iz točke (a) člena 2(2); |
| --- | --- |

(3)

„postopek“ pomeni zaporedje korakov, ki jih morajo uporabniki izvesti za izpolnitev zahtev ali pridobitev sklepa od pristojnega organa, da lahko uveljavljajo svoje pravice iz točke (a) člena 2(2);

| (4) | „pristojni organ“ pomeni kateri koli organ ali telo države članice, ustanovljen na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki ima posebne pristojnosti v zvezi z informacijami, postopki ter storitvami za pomoč in reševanje težav iz te uredbe; |
| --- | --- |

(4)

„pristojni organ“ pomeni kateri koli organ ali telo države članice, ustanovljen na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki ima posebne pristojnosti v zvezi z informacijami, postopki ter storitvami za pomoč in reševanje težav iz te uredbe;

| (5) | „dokazilo“ pomeni kateri koli dokument ali podatek, vključno z besedilom, zvočnim, vizualnim ali avdiovizualnim posnetkom, ne glede na uporabljeni medij, ki ga pristojni organ potrebuje za dokazovanje dejstev ali skladnosti s postopkovnimi zahtevami iz točke (b) člena 2(2). |
| --- | --- |

(5)

„dokazilo“ pomeni kateri koli dokument ali podatek, vključno z besedilom, zvočnim, vizualnim ali avdiovizualnim posnetkom, ne glede na uporabljeni medij, ki ga pristojni organ potrebuje za dokazovanje dejstev ali skladnosti s postopkovnimi zahtevami iz točke (b) člena 2(2).

POGLAVJE II

STORITVE VSTOPNEGA MESTA

Člen 4

Dostop do informacij

1.   Države članice zagotovijo, da imajo uporabniki na nacionalnih spletnih straneh enostaven, spletni dostop do:

| (a) | informacij o pravicah, obveznostih in pravilih iz točke (a) člena 2(2), ki izhajajo iz nacionalnega prava; |
| --- | --- |

(a)

informacij o pravicah, obveznostih in pravilih iz točke (a) člena 2(2), ki izhajajo iz nacionalnega prava;

| (b) | informacij o postopkih iz točke (b) člena 2(2), ki so vzpostavljeni na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

informacij o postopkih iz točke (b) člena 2(2), ki so vzpostavljeni na nacionalni ravni;

| (c) | informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav iz točke (c) člena 2(2), ki so zagotovljene na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav iz točke (c) člena 2(2), ki so zagotovljene na nacionalni ravni.

2.   Komisija zagotovi, da portal Tvoja Evropa uporabnikom nudi enostaven spletni dostop do:

| (a) | informacij o pravicah, obveznostih in pravilih iz točke (a) člena 2(2), ki izhajajo iz prava Unije; |
| --- | --- |

(a)

informacij o pravicah, obveznostih in pravilih iz točke (a) člena 2(2), ki izhajajo iz prava Unije;

| (b) | informacij o postopkih iz točke (b) člena 2(2), ki so vzpostavljeni na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

informacij o postopkih iz točke (b) člena 2(2), ki so vzpostavljeni na ravni Unije;

| (c) | informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav iz točke (c) člena 2(2), ki so zagotovljene na ravni Unije. |
| --- | --- |

(c)

informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav iz točke (c) člena 2(2), ki so zagotovljene na ravni Unije.

Člen 5

Dostop do informacij, ki niso vključene v Prilogo I

1.   Države članice in Komisija lahko zagotovijo povezave do informacij, ki jih dajejo na voljo pristojni organi, Komisija ali organi, uradi in agencije Unije s področij, ki niso navedena v Prilogi I, pod pogojem, da te informacije spadajo na področje uporabe vstopnega mesta, kot je opredeljeno v točki (a) člena 1(1), in so skladne z zahtevami glede kakovosti iz člena 9.

2.   Povezave do informacij iz odstavka 1 tega člena se zagotovijo v skladu s členom 19(2) in (3).

3.   Preden Komisija aktivira kakršnekoli povezave, preveri, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 ter se posvetuje z usklajevalno skupino za vstopno mesto.

Člen 6

Postopki, ki se jih ponuja v celoti na spletu

1.   Vsaka država članica zagotovi, da lahko uporabniki do vseh postopkov iz Priloge II dostopajo ter jih opravijo v celoti na spletu, pod pogojem, da so ti postopki vzpostavljani v zadevni državi članici.

2.   Postopki iz odstavka 1 štejejo za popolnoma spletne, kadar:

| (a) | je mogoče vse – identifikacijo uporabnikov, predložitev informacij in dokazil, podpis in končno vložitev – opraviti elektronsko na daljavo prek storitvenega kanala, ki uporabnikom omogoča, da zahteve, povezane s postopkom, izpolnjujejo na uporabniku prijazen in strukturiran način; |
| --- | --- |

(a)

je mogoče vse – identifikacijo uporabnikov, predložitev informacij in dokazil, podpis in končno vložitev – opraviti elektronsko na daljavo prek storitvenega kanala, ki uporabnikom omogoča, da zahteve, povezane s postopkom, izpolnjujejo na uporabniku prijazen in strukturiran način;

| (b) | uporabniki prejmejo avtomatsko potrdilo o prejemu, razen če se rezultat postopka zagotovi takoj; |
| --- | --- |

(b)

uporabniki prejmejo avtomatsko potrdilo o prejemu, razen če se rezultat postopka zagotovi takoj;

| (c) | se izid postopka dostavi elektronsko ali kadar je treba s fizično dostavo zadostiti veljavnemu pravu Unije ali nacionalnemu pravu; in |
| --- | --- |

(c)

se izid postopka dostavi elektronsko ali kadar je treba s fizično dostavo zadostiti veljavnemu pravu Unije ali nacionalnemu pravu; in

| (d) | uporabniki prejmejo elektronsko obvestilo o opravljenem postopku. |
| --- | --- |

(d)

uporabniki prejmejo elektronsko obvestilo o opravljenem postopku.

3.   Kadar v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih nujnega razloga v javnem interesu na področju javne varnosti, javnega zdravja ali boja proti goljufijam cilja ni mogoče doseči v celoti na spletu, lahko države članice zahtevajo, da se uporabnik kot korak v postopku osebno zglasi pri pristojnem organu. V takih izjemnih primerih države članice osebno navzočnost omejijo na navzočnost, ki je nujno potrebna in objektivno upravičena, ter zagotovijo, da je mogoče druge faze postopka opraviti v celoti na spletu. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da zahteve glede osebne navzočnosti ne bi pomenile diskriminacije čezmejnih uporabnikov.

4.   Države članice prek skupnega repozitorija, ki je dostopen Komisiji in ostalim državam članicam uradno sporočijo in pojasnijo razloge iz katerih in okoliščine v katerih se lahko zahteva osebna navzočnost za postopkovne korake iz odstavka 3 ter razloge iz katerih in okoliščine v katerih je potrebna fizična dostava, kot je navedeno v točki (c) odstavka 2.

5.   Ta člen državam članicam ne preprečuje, da uporabnikom zagotovijo dodatne možnosti dostopa do postopkov iz točke (b) člena 2(2) in opravljanja le-teh tudi kako drugače, ne le prek spleta, ali da jih neposredno kontaktirajo.

Člen 7

Dostop do storitev za pomoč in reševanje težav

1.   Države članice in Komisija zagotovijo, da imajo uporabniki, vključno s čezmejnimi uporabniki, prek različnih kanalov enostaven spletni dostop do storitev za pomoč in reševanje težav iz točke (c) člena 2(2).

2.   Nacionalni koordinatorji iz člena 28 in Komisija lahko poleg povezav do storitev za pomoč in reševanje težav iz Priloge III, ki jih zagotovijo v skladu s členom 19(2) in (3), zagotovijo tudi povezave do storitev za pomoč in reševanje težav, ki jih zagotavljajo pristojni organi, Komisija ali organi, uradi in agencije Unije, pod pogojem, da take storitve izpolnjujejo zahteve glede kakovosti iz členov 11 in 16.

3.   Kadar je to potrebno za izpolnjevanje potreb uporabnikov, lahko nacionalni koordinator Komisiji predlaga vključitev povezav do storitev za pomoč ali reševanje težav, ki jih zagotavljajo zasebni ali polzasebni subjekti, v vstopno mesto, kadar te storitve izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | zagotavljajo informacije ali pomoč na področjih in za namene, zajete v tej uredbi, ter dopolnjuje storitve, ki so že vključene v vstopno mesto; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo informacije ali pomoč na področjih in za namene, zajete v tej uredbi, ter dopolnjuje storitve, ki so že vključene v vstopno mesto;

| (b) | so brezplačne ali se zaračunajo po ceni, dostopni za mikropodjetja, nepridobitne ustanove in državljane, ter |
| --- | --- |

(b)

so brezplačne ali se zaračunajo po ceni, dostopni za mikropodjetja, nepridobitne ustanove in državljane, ter

| (c) | izpolnjujejo zahteve iz členov 8, 11 in 16. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo zahteve iz členov 8, 11 in 16.

4.   Kadar je nacionalni koordinator predlagal vključitev povezave v skladu z odstavkom 3 tega člena in takšno povezavo zagotovi v skladu s členom 19(3), Komisija oceni, ali storitev, ki naj bi jo vključili prek povezave, izpolnjuje pogoje iz odstavka 3 tega člena, in če je to tako, povezavo aktivira.

Kadar Komisija ugotovi, da storitev, ki naj bi bila vključena, pogojev iz odstavka 3 ne izpolnjuje, obvesti nacionalnega koordinatorja o razlogih za neaktiviranje povezave.

Člen 8

Zahteve glede kakovosti v zvezi s spletno dostopnostjo

Komisija poveča dostopnost do spletnih strani in spletnih mest, prek katerih omogoči dostop do informacij iz člena 4(2) in storitev za pomoč in reševanje težav iz člena 7, s tem ko poskrbi, da so zaznavni, uporabljivi, razumljivi in robustni.

POGLAVJE III

ZAHTEVE GLEDE KAKOVOSTI

ODDELEK 1

Zahteve glede kakovosti v zvezi z informacijami o pravicah, obveznostih in pravilih, o postopkih ter o storitvah za pomoč in reševanje težav

Člen 9

Kakovost informacij o pravicah, obveznostih in pravilih

1.   Kadar so države članice in Komisija v skladu s členom 4 odgovorne za zagotavljanje dostopa do informacij iz točke (a) člena 2(2), se prepričajo, da te informacije izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | so uporabnikom prijazne in jih je mogoče zlahka najti in razumeti ter zlahka način ugotoviti, kateri del informacij je relevanten za specifične uporabnikove okoliščine; |
| --- | --- |

(a)

so uporabnikom prijazne in jih je mogoče zlahka najti in razumeti ter zlahka način ugotoviti, kateri del informacij je relevanten za specifične uporabnikove okoliščine;

| (b) | so točne in dovolj izčrpne, da zajemajo informacije, ki jih morajo uporabniki poznati za uveljavljanje svojih pravic popolnoma v skladu z veljavnimi pravili in obveznostmi; |
| --- | --- |

(b)

so točne in dovolj izčrpne, da zajemajo informacije, ki jih morajo uporabniki poznati za uveljavljanje svojih pravic popolnoma v skladu z veljavnimi pravili in obveznostmi;

| (c) | po potrebi vključujejo sklice in povezave do pravnih aktov, tehničnih specifikacij in smernic; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi vključujejo sklice in povezave do pravnih aktov, tehničnih specifikacij in smernic;

| (d) | vključujejo ime pristojnega organa ali subjekta, odgovornega za vsebino informacij; |
| --- | --- |

(d)

vključujejo ime pristojnega organa ali subjekta, odgovornega za vsebino informacij;

| (e) | vključujejo kontaktne podatke ustreznih storitev za pomoč ali reševanje težav, na primer telefonsko številko, elektronsko pošto, spletni obrazec ali druge splošno uporabljane načine elektronskega komuniciranja, ki so najprimernejši za ponujeno vrsto storitve in za njene ciljne naslovnike; |
| --- | --- |

(e)

vključujejo kontaktne podatke ustreznih storitev za pomoč ali reševanje težav, na primer telefonsko številko, elektronsko pošto, spletni obrazec ali druge splošno uporabljane načine elektronskega komuniciranja, ki so najprimernejši za ponujeno vrsto storitve in za njene ciljne naslovnike;

| (f) | vključujejo datum morebitne zadnje posodobitve informacij, kadar pa informacije niso bile posodobljene, datum objave informacij; |
| --- | --- |

(f)

vključujejo datum morebitne zadnje posodobitve informacij, kadar pa informacije niso bile posodobljene, datum objave informacij;

| (g) | so dobro strukturirane in predstavljene, tako da lahko uporabniki hitro najdejo informacije, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

(g)

so dobro strukturirane in predstavljene, tako da lahko uporabniki hitro najdejo informacije, ki jih potrebujejo;

| (h) | se redno posodabljajo ter |
| --- | --- |

(h)

se redno posodabljajo ter

| (i) | so napisane v jasnem in preprostem jeziku, prilagojenem potrebam ciljnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(i)

so napisane v jasnem in preprostem jeziku, prilagojenem potrebam ciljnih uporabnikov.

2.   Države članice v skladu s členom 12 zagotovijo, da so informacije iz odstavka 1 tega člena dostopne v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov.

Člen 10

Kakovost informacij o postopkih

1.   Države članice in Komisija za skladnost s členom 4 zagotovijo, da imajo uporabniki, še preden morajo izkazati svojo istovetnost pred začetkom postopka, dostop do dovolj izčrpnega, jasnega in uporabniku prijaznega pojasnila naslednjih elementov postopkov iz točke (b) člena 2(2), kadar je potrebno:

| (a) | ustreznih faz postopka, ki jih mora opraviti uporabnik, vključno z vsemi izjemami na podlagi člena 6(3) glede obveznosti držav članic, da postopek v celoti ponudijo na spletu; |
| --- | --- |

(a)

ustreznih faz postopka, ki jih mora opraviti uporabnik, vključno z vsemi izjemami na podlagi člena 6(3) glede obveznosti držav članic, da postopek v celoti ponudijo na spletu;

| (b) | imena pristojnega organa, odgovornega za postopek, in njegovih kontaktnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

imena pristojnega organa, odgovornega za postopek, in njegovih kontaktnih podatkov;

| (c) | sprejetih sredstev za avtentikacijo, izkazovanje istovetnosti in podpis za postopek; |
| --- | --- |

(c)

sprejetih sredstev za avtentikacijo, izkazovanje istovetnosti in podpis za postopek;

| (d) | vrste in oblike dokazil, ki jih je treba predložiti; |
| --- | --- |

(d)

vrste in oblike dokazil, ki jih je treba predložiti;

| (e) | pravnih sredstev ali možnosti pritožbe, ki so običajno na voljo v primeru sporov s pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(e)

pravnih sredstev ali možnosti pritožbe, ki so običajno na voljo v primeru sporov s pristojnimi organi;

| (f) | veljavnih pristojbin in spletnih načinov plačila; |
| --- | --- |

(f)

veljavnih pristojbin in spletnih načinov plačila;

| (g) | rokov, ki jih mora upoštevati uporabnik ali pristojni organ, kadar rokov ni, pa dostop do povprečnega, ocenjenega ali okvirnega časa, ki ga pristojni organ potrebuje za izvedbo postopka; |
| --- | --- |

(g)

rokov, ki jih mora upoštevati uporabnik ali pristojni organ, kadar rokov ni, pa dostop do povprečnega, ocenjenega ali okvirnega časa, ki ga pristojni organ potrebuje za izvedbo postopka;

| (h) | vseh pravil, ki veljajo v primeru, da ni odgovora pristojnega organa in pravne posledice za uporabnika v takem primeru, vključno z ureditvijo glede tihe odobritve ali upravnega molka; |
| --- | --- |

(h)

vseh pravil, ki veljajo v primeru, da ni odgovora pristojnega organa in pravne posledice za uporabnika v takem primeru, vključno z ureditvijo glede tihe odobritve ali upravnega molka;

| (i) | vseh dodatnih jezikov, v katerih je mogoče opraviti postopek. |
| --- | --- |

(i)

vseh dodatnih jezikov, v katerih je mogoče opraviti postopek.

2.   Če tihe odobritve, upravnega molka ali podobne ureditve ni, pristojni organ po potrebi obvesti uporabnike o zamudah in podaljšanju rokov ali vseh posledicah zamud in podaljšanih rokov.

3.   Kadar imajo nečezmejni uporabniki že na voljo pojasnilo iz odstavka 1, ga je mogoče po potrebi uporabiti ali ponovno uporabiti za namene te uredbe, pod pogojem, da vsebuje informacije v zvezi z okoliščinami čezmejnih uporabnikov.

4.   Države članice v skladu s členom 12 zagotovijo, da je pojasnilo iz odstavka 1 tega člena dostopno tudi v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov.

Člen 11

Kakovost informacij o storitvah za pomoč in reševanje težav

1.   Za skladnost s členom 4 države članice in Komisija zagotovijo, da imajo uporabniki, preden zaprosijo za storitev iz točke (c) člena 2(2), dostop do jasnega in uporabniku prijaznega pojasnila naslednjih elementov:

| (a) | vrste, namena in pričakovanih rezultatov zagotovljene storitve; |
| --- | --- |

(a)

vrste, namena in pričakovanih rezultatov zagotovljene storitve;

| (b) | kontaktnih podatkov subjektov, odgovornih za te storitve, na primer telefonske številke, elektronske pošte, spletnega obrazca ali drugih splošno uporabljanih načinov elektronskega komuniciranja, ki so najprimernejši za ponujeno vrsto storitve in za njene ciljne naslovnike; |
| --- | --- |

(b)

kontaktnih podatkov subjektov, odgovornih za te storitve, na primer telefonske številke, elektronske pošte, spletnega obrazca ali drugih splošno uporabljanih načinov elektronskega komuniciranja, ki so najprimernejši za ponujeno vrsto storitve in za njene ciljne naslovnike;

| (c) | kadar je ustrezno, veljavnih pristojbin in spletnih načinov plačila; |
| --- | --- |

(c)

kadar je ustrezno, veljavnih pristojbin in spletnih načinov plačila;

| (d) | vseh veljavnih rokov, ki se jih je treba držati, kadar rokov ni, pa do povprečnega ali okvirnega časa za izvedbo storitve; |
| --- | --- |

(d)

vseh veljavnih rokov, ki se jih je treba držati, kadar rokov ni, pa do povprečnega ali okvirnega časa za izvedbo storitve;

| (e) | vseh morebitnih dodatnih jezikov, v katerih je mogoče oddati zahtevek in jih uporabiti pri nadaljnjih stikih. |
| --- | --- |

(e)

vseh morebitnih dodatnih jezikov, v katerih je mogoče oddati zahtevek in jih uporabiti pri nadaljnjih stikih.

2.   Države članice v skladu s členom 12 zagotovijo, da je pojasnilo iz odstavka 1 tega člena dostopno v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov.

Člen 12

Prevod informacij

1.   Kadar država članica informacij, pojasnil in navodil iz členov 9, 10, 11 in točke (a) člena 13(2) ne zagotovi v enem od uradnih jezikov Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov, ta država članica od Komisije zahteva, da zagotovi prevod v ta jezik v okviru razpoložljivega proračuna Unije, kot je navedeno v točki (c) člena 32(1).

2.   Države članice zagotovijo, da besedila, ki se pošljejo v prevod v skladu z odstavkom 1 tega člena, zajemajo vsaj osnovne informacije z vseh področij iz Priloge I in, kadar je na voljo dovolj proračunskih sredstev Unije, zajamejo tudi dodatne informacije, pojasnila in navodila iz členov 9, 10, 11 in točke (a) člena 13(2), ob upoštevanju najpomembnejših potreb čezmejnih uporabnikov. Države članice zagotovijo povezave do teh prevedenih informacij v repozitoriju za povezave iz člena 19.

3.   Jezik iz odstavka 1 je uradni jezik Unije, ki se ga uporabniki v Uniji najpogosteje učijo kot tujega jezika. Kadar se predvideva, da bodo informacije, pojasnila ali navodila, ki jih je treba prevesti, potrebna predvsem za čezmejne uporabnike iz ene same druge države članice je lahko jezik iz odstavka 1 izjemoma tisti uradni jezik Unije, kot je prvi jezik teh čezmejnih uporabnikov.

4.   Kadar država članica zaprosi za prevod v uradni jezik Unije, ki ni jezik, ki se ga uporabniki v Uniji najpogosteje učijo kot tujega jezika, ustrezno obrazloži svoj zahtevek. Kadar Komisija ugotovi, da pogoji iz odstavka 3 za izbiro takega drugega jezika niso izpolnjeni, prošnjo zavrne in o razlogih za to obvesti državo članico.

ODDELEK 2

Zahteve glede spletnih postopkov

Člen 13

Čezmejni dostop do spletnih postopkov

1.   Države članice zagotovijo, da kadar imajo nečezmejni uporabniki dostop do postopka iz točke (b) člena 2(2), vzpostavljenega na nacionalni ravni, in ga lahko opravijo na spletu, lahko na nediskriminatoren način prek iste ali druge tehnične rešitve enako storijo tudi čezmejni uporabniki.

2.   Države članice zagotovijo, da so, kadar so postopki iz odstavka 1 tega člena zagotovljeni na spletu, izpolnjene vsaj naslednje zahteve:

| (a) | uporabniki lahko v skladu v členom 12 do navodil za opravljanje postopka dostopajo v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

uporabniki lahko v skladu v členom 12 do navodil za opravljanje postopka dostopajo v uradnem jeziku Unije, ki ga dobro razume največje možno število čezmejnih uporabnikov;

| (b) | čezmejni uporabniki lahko predložijo zahtevane informacije, tudi če struktura teh informacij razlikuje od podobnih informacij v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

čezmejni uporabniki lahko predložijo zahtevane informacije, tudi če struktura teh informacij razlikuje od podobnih informacij v zadevni državi članici;

| (c) | čezmejni uporabniki lahko izkažejo svojo istovetnost in se avtenticirajo, elektronsko podpišejo ali ožigosajo dokumente, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 910/2014, v vseh primerih, v katerih lahko to storijo tudi nečezmejni uporabniki; |
| --- | --- |

(c)

čezmejni uporabniki lahko izkažejo svojo istovetnost in se avtenticirajo, elektronsko podpišejo ali ožigosajo dokumente, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 910/2014, v vseh primerih, v katerih lahko to storijo tudi nečezmejni uporabniki;

| (d) | čezmejni uporabniki lahko zagotovijo dokazila o skladnosti z veljavnimi zahtevami in prejmejo izide postopkov v elektronski obliki v vseh primerih, v katerih lahko to storijo tudi nečezmejni uporabniki; |
| --- | --- |

(d)

čezmejni uporabniki lahko zagotovijo dokazila o skladnosti z veljavnimi zahtevami in prejmejo izide postopkov v elektronski obliki v vseh primerih, v katerih lahko to storijo tudi nečezmejni uporabniki;

| (e) | kadar je izvedba postopka odvisna od plačila, lahko uporabniki pristojbine plačajo na spletu prek široko dostopnih čezmejnih plačilnih storitev brez diskriminacije na podlagi sedeža ponudnika plačilnih storitev, kraja izdaje plačilnega instrumenta ali kraja plačilnega računa v Uniji. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedba postopka odvisna od plačila, lahko uporabniki pristojbine plačajo na spletu prek široko dostopnih čezmejnih plačilnih storitev brez diskriminacije na podlagi sedeža ponudnika plačilnih storitev, kraja izdaje plačilnega instrumenta ali kraja plačilnega računa v Uniji.

3.   Kadar se v postopku ne zahteva elektronska identifikacija ali avtentikacija iz točke (c) odstavka 2 in kadar lahko pristojni organi v skladu z veljavnim nacionalnim pravom ali upravnimi praksami v zvezi z nečezmejnimi uporabniki sprejemajo digitalizirane kopije neelektronskih dokazil o istovetnosti, kot so osebne izkaznice ali potni listi, tovrstne digitalizirane kopije sprejmejo tudi v zvezi z čezmejnimi uporabniki.

Člen 14

Tehnični sistem za čezmejno avtomatizirano izmenjavo dokazil in uporaba načela „samo enkrat“

1.   Komisija za namen izmenjave dokazil za spletne postopke iz Priloge II k tej Uredbi ter postopke iz direktiv 2005/36/ES, 2006/123/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU v sodelovanju z državami članicami vzpostavi tehnični sistem za elektronsko izmenjavo dokazil med pristojnimi organi različnih držav članic (v nadaljnjem besedilu: tehnični sistem).

2.   Kadar pristojni organi v svoji državi članici zakonito in v elektronski obliki, ki omogoča avtomatizirano izmenjavo, izdajo dokazila, ki so ustrezna za spletne postopke iz odstavka 1, takšna dokazila dajo na voljo tudi pristojnim organom prosilcem iz drugih držav članic v elektronski obliki, ki omogoča avtomatizirano izmenjavo.

3.   Tehnični sistem zlasti:

| (a) | omogoča obdelavo zahtevkov za predložitev dokazil na izrecno zahtevo uporabnika; |
| --- | --- |

(a)

omogoča obdelavo zahtevkov za predložitev dokazil na izrecno zahtevo uporabnika;

| (b) | omogoča obdelavo zahtevkov za dokazila, do katerih se dostopa ali ki se izmenjujejo; |
| --- | --- |

(b)

omogoča obdelavo zahtevkov za dokazila, do katerih se dostopa ali ki se izmenjujejo;

| (c) | omogoča prenos dokazil med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(c)

omogoča prenos dokazil med pristojnimi organi;

| (d) | pristojnemu organu prosilcu omogoča obdelavo dokazil; |
| --- | --- |

(d)

pristojnemu organu prosilcu omogoča obdelavo dokazil;

| (e) | zagotavlja zaupnost in integriteto dokazil; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja zaupnost in integriteto dokazil;

| (f) | uporabniku omogoči možnost vpogleda v dokazila, ki jih bodo uporabili pristojni organi prosilci, ter izbiro, ali bo dokazila izmenjal ali ne; |
| --- | --- |

(f)

uporabniku omogoči možnost vpogleda v dokazila, ki jih bodo uporabili pristojni organi prosilci, ter izbiro, ali bo dokazila izmenjal ali ne;

| (g) | zagotavlja ustrezno stopnjo interoperabilnosti z drugimi ustreznimi sistemi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavlja ustrezno stopnjo interoperabilnosti z drugimi ustreznimi sistemi;

| (h) | zagotavlja visoko raven varnosti pri prenosu in obdelavi dokazil; |
| --- | --- |

(h)

zagotavlja visoko raven varnosti pri prenosu in obdelavi dokazil;

| (i) | ne obdeluje dokazil bolj, kot je tehnično nujno potrebno zaradi izmenjave, in samo za toliko časa, kolikor je potrebno za ta namen. |
| --- | --- |

(i)

ne obdeluje dokazil bolj, kot je tehnično nujno potrebno zaradi izmenjave, in samo za toliko časa, kolikor je potrebno za ta namen.

4.   Uporaba tehničnega sistema za uporabnike ni obvezna in se jim dovoli samo na izrecno zahtevo, razen če je v pravu Unije ali nacionalnem pravu določeno drugače. Uporabnikom se dovoli, da dokazila predložijo brez uporabe tehničnega sistema in neposredno pri pristojnem organu.

5.   Možnosti vpogleda v dokazila iz točke (f) odstavka 3 tega člena ni treba zagotoviti za postopke, v katerih je v skladu z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom dovoljena avtomatizirana čezmejna izmenjava podatkov brez vpogleda. Ta možnost vpogleda v dokazila ne posega v obveznost zagotoviti informacije v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679.

6.   Države članice v postopke iz odstavka 1 vključijo popolnoma delujoč tehnični sistem.

7.   Pristojni organi, odgovorni za spletne postopke iz odstavka 1, na izrecno, prostovoljno, konkretno, informirano in nedvoumno zahtevo zadevnega uporabnika prek tehničnega sistema zahtevajo dokazila neposredno od pristojnih organov drugih držav članic, ki izdajajo dokazila. Pristojni organi izdajatelji iz odstavka 2 ta dokazila v skladu s točko (e) odstavka 3 dajo na voljo prek istega sistema.

8.   Dokazila, ki se dajo na voljo pristojnemu organu prosilcu, so omejena na zahtevane podatke in jih ta organ uporabi le za namene postopka, za katerega so bila izmenjana. Dokazila, izmenjana prek tehničnega sistema, za namene pristojnega organa prosilca štejejo za verodostojna.

9.   Komisija do 12. junija 2021 sprejme izvedbene akte za določitev tehničnih in operativnih specifikacij tehničnega sistema, potrebnega za izvajanje tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(2).

10.   Odstavki 1 do 8 se ne uporabljajo za postopke, ki so vzpostavljeni na ravni Unije in za izmenjavo dokazil določajo drugačne mehanizme, razen če je tehnični sistem, potreben za izvajanje tega člena integriran v te postopke v skladu s pravili iz aktov Unije, s katerimi so ti postopki vzpostavljeni.

11.   Komisija in vsaka od držav članic so odgovorne za razvoj, razpoložljivost, vzdrževanje, nadzor, spremljanje in varnostno upravljanje svojega dela tehničnega sistema.

Člen 15

Preverjanje dokazil med državami članicami

Kadar tehnični sistem ali drugi sistemi za izmenjavo ali preverjanje dokazil med državami članicami, niso na voljo ali niso ustrezni ali kadar uporabnik ne zahteva uporabe tehničnega sistema, pristojni organi po potrebi sodelujejo prek informacijskega sistema za notranji trg (IMI), kadar je to potrebno za preverjanje pristnosti dokazila, ki ga je v okviru spletnega postopka uporabnik v elektronski obliki predložil enemu do njih.

ODDELEK 3

Zahteve glede kakovosti v zvezi s storitvami za pomoč in reševanje težav

Člen 16

Zahteve glede kakovosti v zvezi s storitvami za pomoč in reševanje težav

Pristojni organi in Komisija v okviru svojih pristojnosti zagotovijo, da službe za pomoč in reševanje težav iz Priloge III in tiste, ki so bile vključene v vstopno mesto v skladu s členom 7(2), (3) in (4), izpolnjujejo naslednje zahteve glede kakovosti:

| (a) | izvajajo se v razumnem roku, pri čemer se upošteva zapletenost zahteve; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo se v razumnem roku, pri čemer se upošteva zapletenost zahteve;

| (b) | če so roki podaljšani, so uporabniki vnaprej obveščeni o razlogih za to in o novem roku; |
| --- | --- |

(b)

če so roki podaljšani, so uporabniki vnaprej obveščeni o razlogih za to in o novem roku;

| (c) | kadar je izvedba storitve odvisna od plačila, lahko uporabniki pristojbine plačajo na spletu prek široko dostopnih čezmejnih plačilnih storitev brez diskriminacije na podlagi sedeža ponudnika plačilnih storitev, kraja izdaje plačilnega instrumenta ali kraja plačilnega računa v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

kadar je izvedba storitve odvisna od plačila, lahko uporabniki pristojbine plačajo na spletu prek široko dostopnih čezmejnih plačilnih storitev brez diskriminacije na podlagi sedeža ponudnika plačilnih storitev, kraja izdaje plačilnega instrumenta ali kraja plačilnega računa v Uniji.

ODDELEK 4

Spremljanje kakovosti

Člen 17

Spremljanje kakovosti

1.   Nacionalni koordinatorji iz člena 28 in Komisija v okviru svojih pristojnosti redno spremljajo skladnost informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki so na voljo prek vstopnega mesta, ob upoštevanju zahtev glede kakovosti iz členov 8 do 13 in 16. Spremljanje se izvaja na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členoma 24 in 25.

2.   V primeru poslabšanja kakovosti informacij, postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav iz odstavka 1, ki jih zagotavljajo pristojni organi, Komisija ob upoštevanju resnosti in trajanja poslabšanja sprejme enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | obvesti ustreznega nacionalnega koordinatorja in prosi za popravne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

obvesti ustreznega nacionalnega koordinatorja in prosi za popravne ukrepe;

| (b) | usklajevalni skupini za vstopno mesto v razpravo predloži priporočene ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja zahtev glede kakovosti; |
| --- | --- |

(b)

usklajevalni skupini za vstopno mesto v razpravo predloži priporočene ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja zahtev glede kakovosti;

| (c) | zadevni državi članici pošlje pismo s priporočili; |
| --- | --- |

(c)

zadevni državi članici pošlje pismo s priporočili;

| (d) | z vstopnega mesta začasno odstrani informacije, postopke ali storitve za pomoč ali reševanje težav. |
| --- | --- |

(d)

z vstopnega mesta začasno odstrani informacije, postopke ali storitve za pomoč ali reševanje težav.

3.   Kadar služba za pomoč ali reševanje težav, do katere so zagotovljene povezave v skladu s členom 7(3), dlje časa ne izpolnjuje zahtev iz členov 11 in 16 ali ne izpolnjuje več potreb uporabnikov, kar se ugotovi na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členoma 24 in 25, jo lahko Komisija po posvetovanju z ustreznim nacionalnim koordinatorjem in po potrebi z usklajevalno skupino za vstopno mesto odstrani z vstopnega mesta.

POGLAVJE IV

TEHNIČNE REŠITVE

Člen 18

Skupni uporabniški vmesnik

1.   Komisija za zagotovitev pravilnega delovanja vstopnega mesta v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi skupni uporabniški vmesnik, vgrajen v portal Tvoja Evropa.

2.   Skupni uporabniški vmesnik omogoča dostop do informacij in postopkov ter storitev za pomoč ali reševanje težav s povezavami do ustreznih spletnih mest ali spletnih strani Unije in nacionalnih spletnih mest ali spletnih strani, ki so vključeni v repozitorij za povezave iz člena 19.

3.   Države članice in Komisija, ki delujejo v skladu s svojimi vlogami in odgovornostmi iz člena 4, zagotovijo, da so informacije o pravilih in obveznostih, postopkih ter storitvah za pomoč in reševanje težav organizirane in označene tako, da jih je lažje najti prek skupnega uporabniškega vmesnika.

4.   Komisija zagotovi, da skupni uporabniški vmesnik izpolnjuje naslednje zahteve glede kakovosti:

| (a) | mogoče ga je zlahka uporabljati; |
| --- | --- |

(a)

mogoče ga je zlahka uporabljati;

| (b) | dostopen je na spletu prek različnih elektronskih naprav; |
| --- | --- |

(b)

dostopen je na spletu prek različnih elektronskih naprav;

| (c) | razvit in optimiziran je za različne spletne brskalnike; |
| --- | --- |

(c)

razvit in optimiziran je za različne spletne brskalnike;

| (d) | izpolnjuje naslednje zahteve glede spletne dostopnosti: zaznavnost, uporabljivost, razumljivost in robustnost. |
| --- | --- |

(d)

izpolnjuje naslednje zahteve glede spletne dostopnosti: zaznavnost, uporabljivost, razumljivost in robustnost.

5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zahteve glede interoperabilnosti, da se informacije o pravilih in obveznostih, postopkih ter storitvah za pomoč in reševanje težav prek skupnega uporabniškega vmesnika lažje najdejo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(2).

Člen 19

Repozitorij za povezave

1.   Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami vzpostavi in vzdržuje elektronski repozitorij za povezave do informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav iz člena 2(2), ki omogoča povezavo med temi storitvami in skupnim uporabniškim vmesnikom.

2.   Komisija v repozitoriju za povezave zagotovi povezave do informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki so dostopni na spletnih straneh, ki se upravljajo na ravni Unije, in skrbi za točnost in posodobitve teh povezav.

3.   Nacionalni koordinatorji v repozitoriju za povezave zagotovijo povezave do informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki so dostopni na spletnih straneh, ki jih upravljajo pristojni organi ali zasebni ali polzasebni subjekti iz člena 7(3), in skrbijo za točnost in posodobitve teh povezav.

4.   Kadar je tehnično izvedljivo, se lahko zagotavljanje povezav iz odstavka 3 med ustreznimi sistemi držav članic in repozitorijem za povezave izvaja samodejno.

5.   Komisija zagotovi, da so informacije v repozitoriju za povezave javno dostopne v odprti in strojno berljivi obliki.

6.   Komisija in nacionalni koordinatorji zagotovijo, da povezave do informacij in postopkov ter storitev za pomoč ali reševanje težav, ki se nudijo prek vstopnega mesta, ne vsebujejo nepotrebnih popolnih ali delnih podvajanj ter prekrivanj, ki bi lahko zmedla uporabnike.

7.   Kadar je zagotavljanje informacij iz člena 4 določeno z drugimi določbami prava Unije, lahko Komisija in nacionalni koordinatorji za skladnost z zahtevami iz navedenega člena zagotovijo povezave do teh informacij.

Člen 20

Skupni iskalnik storitev za pomoč

1.   Za olajšanje dostopa do storitev za pomoč in reševanje težav iz Priloge III ali člena 7(2) in (3) pristojni organi in Komisija zagotovijo, da lahko uporabniki do njih dostopajo prek skupnega iskalnika storitve za pomoč in reševanje težav (v nadaljnjem besedilu: skupni iskalnik storitve za pomoč), ki je na voljo prek vstopnega mesta.

2.   Da se omogoči pravilno delovanje skupnega iskalnika storitve za pomoč, ga Komisija razvije in upravlja ter določi strukturo in obliko, v katerih morajo biti zagotovljeni opisi in kontaktni podatki storitev za pomoč in reševanje težav.

3.   Opise in kontaktne podatke iz odstavka 2 Komisiji zagotovijo nacionalni koordinatorji.

Člen 21

Odgovornosti za aplikacije informacijske in komunikacijske tehnologije, ki podpirajo vstopno mesto

1.   Komisija je odgovorna za razvoj, razpoložljivost, spremljanje, posodabljanje, vzdrževanje, varnost in gostovanje naslednjih aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije in spletnih strani:

| (a) | portala Tvoja Evropa iz člena 2(1); |
| --- | --- |

(a)

portala Tvoja Evropa iz člena 2(1);

| (b) | skupnega uporabniškega vmesnika iz člena 18(1), vključno z iskalnikom ali drugim orodjem informacijske in komunikacijske tehnologije, ki pomaga iskati spletne informacije in storitve; |
| --- | --- |

(b)

skupnega uporabniškega vmesnika iz člena 18(1), vključno z iskalnikom ali drugim orodjem informacijske in komunikacijske tehnologije, ki pomaga iskati spletne informacije in storitve;

| (c) | repozitorija za povezave iz člena 19(1); |
| --- | --- |

(c)

repozitorija za povezave iz člena 19(1);

| (d) | skupnega iskalnika storitve za pomoč iz člena 20(1); |
| --- | --- |

(d)

skupnega iskalnika storitve za pomoč iz člena 20(1);

| (e) | orodij za povratne informacije uporabnikov iz členov 25(1) in točke (a) člena 26(1). |
| --- | --- |

(e)

orodij za povratne informacije uporabnikov iz členov 25(1) in točke (a) člena 26(1).

Komisija pri razvoju aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije tesno sodeluje z državami članicami.

2.   Države članice so odgovorne za razvoj, razpoložljivost, spremljanje in posodabljanje, vzdrževanje in varnost aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije, povezanih z nacionalnimi spletnimi mesti in spletnimi stranmi, ki jih upravljajo in ko so povezani s skupnim uporabniškim vmesnikom.

POGLAVJE V

PROMOCIJA

Člen 22

Ime, logotip in znak kakovosti

1.   Ime, pod katerim je vstopno mesto znano in promovirano v širši javnosti, je „Tvoja Evropa“.

Logotip, pod katerim je vstopno mesto znano in promovirano v širši javnosti, določi Komisija v tesnem sodelovanju z usklajevalno skupino za vstopno mesto, in sicer najpozneje do 12. junija 2019.

Logotip vstopnega mesta in povezava do vstopnega mesta morata biti vidna in na voljo na ustreznih spletnih mestih na ravni Unije in nacionalni ravni, ki so povezana z vstopnim mestom.

2.   Kot dokaz o izpolnjevanju zahtev glede kakovosti iz členov 9, 10 in 11 sta ime in logotip vstopnega mesta hkrati tudi znak kakovosti. Vendar se logotip vstopnega mesta kot znak kakovosti uporablja le na spletnih mestih in spletnih straneh, ki so vključeni v repozitorij za povezave iz člena 19.

Člen 23

Promocija

1.   Države članice in Komisija promovirajo poznavanje in uporabo vstopnega mesta med državljani in podjetji ter zagotovijo, da so vstopno mesto in njegove informacije, postopki in storitve za pomoč in reševanje težav vidni za javnost in jih je možno zlahka najti prek iskalnikov, ki so dostopni javnosti.

2.   Države članice in Komisija usklajujejo dejavnosti promocije iz odstavka 1, pri čemer se sklicujejo na vstopno mesto in uporabljajo njegov logotip, po potrebi skupaj z morebitnimi drugimi znamkami.

3.   Države članice in Komisija zagotovijo, da je mogoče vstopno mesto zlahka najti prek povezanih spletnih mest, za katera so odgovorne, in da vsa ustrezna spletna mesta na ravni Unije in nacionalni ravni vsebujejo jasne povezave do skupnega uporabniškega vmesnika.

4.   Nacionalni koordinatorji vstopno mesto promovirajo pri nacionalnih organih.

POGLAVJE VI

ZBIRANJE POVRATNIH INFORMACIJ UPORABNIKOV IN STATISTIČNIH PODATKOV

Člen 24

Statistični podatki o uporabnikih

1.   Za izboljšanje funkcionalnosti vstopnega mesta pristojni organi in Komisija zagotovijo zbiranje statističnih podatkov o obiskih uporabnikov na vstopnem mestu in spletnih straneh, do katerih vodijo povezave na njem, na način, ki zagotavlja anonimnost uporabnikov.

2.   Pristojni organi, izvajalci storitev za pomoč ali reševanje težav iz člena 7(3), in Komisija zbirajo in si v zbirni obliki izmenjajo število, izvor in vsebino zahtevkov za storitve za pomoč in reševanje težav ter njihov odzivni čas.

3.   Statistični podatki, zbrani v skladu z odstavkoma 1 in 2, glede informacij, postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, do katerih vodijo povezave na vstopnem mestu, zajemajo naslednje kategorije:

| (a) | podatke, povezane s številom, izvorom in vrsto uporabnikov vstopnega mesta; |
| --- | --- |

(a)

podatke, povezane s številom, izvorom in vrsto uporabnikov vstopnega mesta;

| (b) | podatke, povezane z nastavitvami in potovanji uporabnikov; |
| --- | --- |

(b)

podatke, povezane z nastavitvami in potovanji uporabnikov;

| (c) | podatke, povezane z uporabnostjo, najdljivostjo in kakovostjo informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav. |
| --- | --- |

(c)

podatke, povezane z uporabnostjo, najdljivostjo in kakovostjo informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav.

Ti podatki se dajo na voljo javnosti v odprti in splošno uporabljeni ter strojno berljivi obliki.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi način zbiranja in izmenjave statističnih podatkov o uporabnikih iz odstavkov 1, 2 in 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(2).

Člen 25

Povratne informacije uporabnikov o storitvah vstopnega mesta

1.   Da bi Komisija od uporabnikov pridobila neposredne informacije o zadovoljstvu s storitvami, zagotovljenimi prek vstopnega mesta in razpoložljivimi informacijami, uporabnikom prek vstopnega mesta zagotovi prijazno orodje za posredovanje povratnih informacij, ki jim takoj po uporabi storitev iz člena 2(2) omogoča anonimno oceno kakovosti in razpoložljivosti storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta, informacij, ki so jim na njem bile dane na voljo, ter skupnega uporabniškega vmesnika.

2.   Pristojni organi in Komisija na vseh spletnih straneh, ki so del vstopnega mesta, zagotovijo, da lahko uporabniki dostopajo do orodja iz odstavka 1.

3.   Komisija, pristojni organi in nacionalni koordinatorji imajo za namen reševanja morebitnih javljenih težav neposreden dostop do povratnih informacij uporabnikov, zbranih prek orodja iz odstavka 1.

4.   Pristojnim organom na svojih spletnih straneh, ki niso del vstopnega mesta, ni treba omogočiti dostopa do orodja za povratne informacije uporabnikov iz odstavka 1, kadar je na njihovih spletnih straneh že na voljo drugo orodje za povratne informacije s podobnimi funkcijami, za namen spremljanja kakovosti storitev. Pristojni organi zbirajo povratne informacije, prejete prek lastnega orodja za povratne informacije uporabnikov, ter jih dajo na voljo Komisiji in nacionalnim koordinatorjem ostalih držav članic.

5.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za zbiranje in izmenjavo povratnih informacij uporabnikov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(2).

Člen 26

Poročanje o delovanju notranjega trga

1.   Komisija:

| (a) | uporabnikom vstopnega mesta zagotovi uporabniku prijazno orodje za povratne informacije in anonimno sporočanje vseh ovir, ki jih imajo pri uveljavljanju pravic na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(a)

uporabnikom vstopnega mesta zagotovi uporabniku prijazno orodje za povratne informacije in anonimno sporočanje vseh ovir, ki jih imajo pri uveljavljanju pravic na notranjem trgu;

| (b) | od storitev za pomoč in reševanje težav, ki so del vstopnega mesta, pridobiva zbirne informacije o vsebini zahtevkov in odzivov. |
| --- | --- |

(b)

od storitev za pomoč in reševanje težav, ki so del vstopnega mesta, pridobiva zbirne informacije o vsebini zahtevkov in odzivov.

2.   Komisija, pristojni organi in nacionalni koordinatorji imajo neposreden dostop do povratnih informacij, zbranih v skladu s točko (a) odstavka 1.

3.   Države članice in Komisija analizirajo in raziščejo težave, ki so jih sporočili uporabniki na podlagi tega člena, ter jih, če je le mogoče, ustrezno obravnavajo.

Člen 27

Spletni pregled težav

Komisija na podlagi informacij, zbranih v skladu s členom 26(1), glavnih statističnih podatkov o uporabnikih iz člena 24 in glavnih povratnih informacij uporabnikov iz člena 25 objavi anonimiziran spletni povzetek težav.

POGLAVJE VII

UPRAVLJANJE VSTOPNEGA MESTA

Člen 28

Nacionalni koordinatorji

1.   Vsaka država članica imenuje nacionalnega koordinatorja. Poleg obveznosti iz členov 7, 17, 19, 20, 23 in 25 imajo nacionalni koordinatorji tudi nalogo, da:

| (a) | delujejo kot kontaktna točka znotraj svojih uprav za vsa vprašanja v zvezi z vstopnim mestom; |
| --- | --- |

(a)

delujejo kot kontaktna točka znotraj svojih uprav za vsa vprašanja v zvezi z vstopnim mestom;

| (b) | spodbujajo enotno uporabo členov 9 do 16 pri svojih pristojnih organih; |
| --- | --- |

(b)

spodbujajo enotno uporabo členov 9 do 16 pri svojih pristojnih organih;

| (c) | zagotovijo ustrezno izvajanje priporočil iz točke (c) člena 17(2). |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo ustrezno izvajanje priporočil iz točke (c) člena 17(2).

2.   Vsaka država članica lahko v skladu z notranjo upravno strukturo imenuje enega ali več koordinatorjev za opravljanje nalog iz odstavka 1. Za stike s Komisijo glede vseh vprašanj v zvezi z vstopnim mestom je odgovoren en sam nacionalni koordinator iz vsake države članice.

3.   Vsaka država članica drugim državam članicam in Komisiji sporoči ime in kontaktne podatke svojega nacionalnega koordinatorja.

Člen 29

Usklajevalna skupina

Ustanovi se usklajevalna skupina (v nadaljnjem besedilu: usklajevalna skupina za vstopno mesto). Sestavljajo jo po en nacionalni koordinator iz vsake države članice, predseduje pa ji predstavnik Komisije. Usklajevalna skupina za portal sprejme svoj poslovnik. Komisija zagotovi sekretariat.

Člen 30

Naloge usklajevalne skupine za vstopno mesto

1.   Usklajevalna skupina za vstopno mesto podpira izvajanje te uredbe. Zlasti:

| (a) | olajšuje izmenjavo in redno posodabljanje najboljših praks; |
| --- | --- |

(a)

olajšuje izmenjavo in redno posodabljanje najboljših praks;

| (b) | spodbuja uporabo drugih popolnoma spletnih postopkov, poleg tistih iz Priloge II k tej uredbi, in spletnih načinov avtentikacije, potrjevanja istovetnosti in podpisa, zlasti tistih, ki jih določa Uredba (EU) št. 910/2014; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja uporabo drugih popolnoma spletnih postopkov, poleg tistih iz Priloge II k tej uredbi, in spletnih načinov avtentikacije, potrjevanja istovetnosti in podpisa, zlasti tistih, ki jih določa Uredba (EU) št. 910/2014;

| (c) | razpravlja o izboljšavah uporabniku prijazne predstavitve informacij na področjih iz Priloge I, zlasti na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členoma 24 in 25; |
| --- | --- |

(c)

razpravlja o izboljšavah uporabniku prijazne predstavitve informacij na področjih iz Priloge I, zlasti na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členoma 24 in 25;

| (d) | pomaga Komisiji pri razvoju skupnih rešitev informacijske in komunikacijske tehnologije v podporo vstopnemu mestu; |
| --- | --- |

(d)

pomaga Komisiji pri razvoju skupnih rešitev informacijske in komunikacijske tehnologije v podporo vstopnemu mestu;

| (e) | razpravlja o osnutku letnega delovnega programa; |
| --- | --- |

(e)

razpravlja o osnutku letnega delovnega programa;

| (f) | pomaga Komisiji pri spremljanju izvajanja letnega delovnega programa; |
| --- | --- |

(f)

pomaga Komisiji pri spremljanju izvajanja letnega delovnega programa;

| (g) | razpravlja o dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s členom 5, da bi druge države članice spodbudili k zagotavljanju podobnih informacij, kadar so pomembne za uporabnike; |
| --- | --- |

(g)

razpravlja o dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s členom 5, da bi druge države članice spodbudili k zagotavljanju podobnih informacij, kadar so pomembne za uporabnike;

| (h) | v skladu s členom 17 Komisiji pomaga pri spremljanju skladnosti z zahtevami iz členov 8 do 16; |
| --- | --- |

(h)

v skladu s členom 17 Komisiji pomaga pri spremljanju skladnosti z zahtevami iz členov 8 do 16;

| (i) | poroča o izvajanju člena 6(1); |
| --- | --- |

(i)

poroča o izvajanju člena 6(1);

| (j) | razpravlja o ukrepih za preprečitev ali odpravo nepotrebnega podvajanja storitev, ki so na voljo prek vstopnega mesta, in jih priporoči pristojnim organom in Komisiji; |
| --- | --- |

(j)

razpravlja o ukrepih za preprečitev ali odpravo nepotrebnega podvajanja storitev, ki so na voljo prek vstopnega mesta, in jih priporoči pristojnim organom in Komisiji;

| (k) | predloži mnenja o postopkih ali ukrepih za učinkovito reševanje težav s kakovostjo storitev, ki jih izpostavijo uporabniki, ali predloge za njihovo izboljšanje; |
| --- | --- |

(k)

predloži mnenja o postopkih ali ukrepih za učinkovito reševanje težav s kakovostjo storitev, ki jih izpostavijo uporabniki, ali predloge za njihovo izboljšanje;

| (l) | razpravlja o uporabi načela vgrajene varnosti in zasebnosti v okviru te uredbe; |
| --- | --- |

(l)

razpravlja o uporabi načela vgrajene varnosti in zasebnosti v okviru te uredbe;

| (m) | razpravlja o vprašanjih v zvezi z zbiranjem povratnih informacij uporabnikov in statističnih podatkov iz členov 24 in 25, da se storitve na ravni Unije in nacionalni ravni neprestano izboljšujejo; |
| --- | --- |

(m)

razpravlja o vprašanjih v zvezi z zbiranjem povratnih informacij uporabnikov in statističnih podatkov iz členov 24 in 25, da se storitve na ravni Unije in nacionalni ravni neprestano izboljšujejo;

| (n) | razpravlja o vprašanjih v zvezi z zahtevami glede kakovosti storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta; |
| --- | --- |

(n)

razpravlja o vprašanjih v zvezi z zahtevami glede kakovosti storitev, zagotovljenih prek vstopnega mesta;

| (o) | izmenja najboljše prakse in Komisiji pomaga pri organizaciji, strukturi in predstavitvi storitev iz člena 2(2), da bi omogočila dobro delovanje skupnega uporabniškega vmesnika; |
| --- | --- |

(o)

izmenja najboljše prakse in Komisiji pomaga pri organizaciji, strukturi in predstavitvi storitev iz člena 2(2), da bi omogočila dobro delovanje skupnega uporabniškega vmesnika;

| (p) | olajšuje razvoj in izvajanje usklajene promocije; |
| --- | --- |

(p)

olajšuje razvoj in izvajanje usklajene promocije;

| (q) | sodeluje z organi upravljanja informacijskih storitev, storitev za pomoč ali reševanje težav; |
| --- | --- |

(q)

sodeluje z organi upravljanja informacijskih storitev, storitev za pomoč ali reševanje težav;

| (r) | zagotavlja smernice o dodatnem uradnem jeziku ali jezikih Unije, ki jih morajo pristojni organi uporabljati v skladu s členi 9(2), 10(4) in 11(2) ter točko (a) člena 13(2). |
| --- | --- |

(r)

zagotavlja smernice o dodatnem uradnem jeziku ali jezikih Unije, ki jih morajo pristojni organi uporabljati v skladu s členi 9(2), 10(4) in 11(2) ter točko (a) člena 13(2).

2.   Komisija se lahko z usklajevalno skupino za vstopno mesto posvetuje o vseh zadevah v zvezi z uporabo te uredbe.

Člen 31

Letni delovni program

1.   Komisija sprejme letni delovni program, v katerem so določeni zlasti:

| (a) | ukrepi za izboljšavo predstavitve specifičnih informacij na področjih iz Priloge I in ukrepi za lažje pravočasno izvajanje obveznosti pristojnih organov na vseh ravneh, tudi na ravni občin, da zagotavljajo informacije; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi za izboljšavo predstavitve specifičnih informacij na področjih iz Priloge I in ukrepi za lažje pravočasno izvajanje obveznosti pristojnih organov na vseh ravneh, tudi na ravni občin, da zagotavljajo informacije;

| (b) | ukrepi za spodbujanje skladnosti s členoma 6 in 13; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za spodbujanje skladnosti s členoma 6 in 13;

| (c) | ukrepi za zagotavljanje stalne skladnosti z zahtevami iz členov 9 do 12; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za zagotavljanje stalne skladnosti z zahtevami iz členov 9 do 12;

| (d) | dejavnosti v zvezi s promocijo vstopnega mesta v skladu s členom 23. |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti v zvezi s promocijo vstopnega mesta v skladu s členom 23.

2.   Komisija pri pripravi osnutka letnega delovnega programa upošteva statistične podatke o uporabnikih in njihove povratne informacije, zbrane v skladu s členoma 24 in 25, ter morebitne predloge držav članic. Komisija osnutek letnega delovnega programa še pred sprejetjem predloži v razpravo usklajevalni skupini za vstopno mesto.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Stroški

1.   S sredstvi iz splošnega proračuna Evropske unije se krijejo stroški:

| (a) | razvoja in vzdrževanja orodij informacijske in komunikacijske tehnologije, ki podpirajo izvajanje te uredbe na ravni Unije; |
| --- | --- |

(a)

razvoja in vzdrževanja orodij informacijske in komunikacijske tehnologije, ki podpirajo izvajanje te uredbe na ravni Unije;

| (b) | promocije vstopnega mesta na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

promocije vstopnega mesta na ravni Unije;

| (c) | prevajanja informacij, pojasnil in navodil v skladu s členom 12 v okviru največjega letnega obsega na državo članico, brez poseganja v morebitno prerazporeditev, kadar je to potrebno, da se omogoči poraba celotnega razpoložljivega proračuna. |
| --- | --- |

(c)

prevajanja informacij, pojasnil in navodil v skladu s členom 12 v okviru največjega letnega obsega na državo članico, brez poseganja v morebitno prerazporeditev, kadar je to potrebno, da se omogoči poraba celotnega razpoložljivega proračuna.

2.   Stroški, povezani z nacionalnimi spletnimi portali, informacijskimi platformami, storitvami za pomoč in postopki, vzpostavljenimi na ravni države članice, se krijejo iz ustreznih proračunov držav članic, razen če je drugače določeno v zakonodaji Unije.

Člen 33

Varstvo osebnih podatkov

Obdelava osebnih podatkov s strani pristojnih organov v okviru te uredbe mora biti skladna z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta. Obdelava osebnih podatkov s strani Komisije v okviru te uredbe mora biti skladna z Uredbo (EU) 2018/1725.

Člen 34

Sodelovanje z drugimi informacijskimi in podpornimi mrežami

1.   Komisija po posvetovanju z državami članicami določi, katere obstoječe neformalne ureditve upravljanja za katero koli storitvijo za pomoč ali reševanje težav iz Priloge III ali za katero koli področje informacij iz Priloge I se bodo vključile v usklajevalno skupino za vstopno mesto.

2.   Če so bile informacijske ali podporne storitve ali mreže za področja informacij iz Priloge I vzpostavljene s pravno zavezujočim aktom Unije, Komisija za doseganje sinergij in preprečevanje podvajanja usklajuje delo usklajevalne skupine za vstopno mesto in organov upravljanja takih storitev ali mrež.

Člen 35

Informacijski sistem za notranji trg

1.   Za namene člena 6(4) in člena 15 ter v skladu z njima se uporablja informacijski sistem za notranji trg (IMI), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012.

2.   Komisija lahko odloči, da se IMI uporablja kot elektronski repozitorij za povezave iz člena 19(1).

Člen 36

Poročanje in pregled

Komisija do 12. decembra 2022 in nato vsaki dve leti opravi pregled uporabe te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni delovanja vstopnega mesta in o delovanju notranjega trga na podlagi statističnih podatkov in povratnih informacij, zbranih v skladu s členi 24, 25 in 26. Med pregledom zlasti oceni področje uporabe člena 14 ob upoštevanju tehnoloških, tržnih in pravnih sprememb na področju izmenjave dokazil med pristojnimi organi.

Člen 37

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 38

Sprememba Uredbe (EU) št. 1024/2012

Uredba (EU) št. 1024/2012 se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Predmet urejanja
  Ta uredba določa pravila za uporabo informacijskega sistema za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: IMI) za upravno sodelovanje med udeleženci IMI, vključno z obdelavo osebnih podatkov.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za uporabo informacijskega sistema za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: IMI) za upravno sodelovanje med udeleženci IMI, vključno z obdelavo osebnih podatkov.“;

| (2) | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   IMI se uporablja za izmenjave informacij med udeleženci IMI, vključno z osebnimi podatki, in za obdelavo teh informacij za enega od naslednjih namenov:






  (a) | upravno sodelovanje, ki se zahteva v skladu z akti iz Priloge; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   IMI se uporablja za izmenjave informacij med udeleženci IMI, vključno z osebnimi podatki, in za obdelavo teh informacij za enega od naslednjih namenov:

(a)

upravno sodelovanje, ki se zahteva v skladu z akti iz Priloge;

| (b) | upravno sodelovanje, ki je predmet pilotnega projekta, izvedenega v skladu s členom 4.“; |
| --- | --- |

(b)

upravno sodelovanje, ki je predmet pilotnega projekta, izvedenega v skladu s členom 4.“;

| (3) | v členu 5 se drugi odstavek spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚IMI‘ pomeni elektronsko orodje, ki ga Komisija zagotovi za olajšanje upravnega sodelovanja med udeleženci IMI;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

v členu 5 se drugi odstavek spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚IMI‘ pomeni elektronsko orodje, ki ga Komisija zagotovi za olajšanje upravnega sodelovanja med udeleženci IMI;“;

| (b) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚upravno sodelovanje‘ pomeni sodelovanje med udeleženci IMI v obliki izmenjave in obdelave informacij za boljšo uporabo prava Unije;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚upravno sodelovanje‘ pomeni sodelovanje med udeleženci IMI v obliki izmenjave in obdelave informacij za boljšo uporabo prava Unije;“;

| (c) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | ‚udeleženci IMI‘ pomeni pristojne organe, koordinatorje IMI, Komisijo ter organe, urade in agencije Unije;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

‚udeleženci IMI‘ pomeni pristojne organe, koordinatorje IMI, Komisijo ter organe, urade in agencije Unije;“;

| (4) | v členu 8(1) se doda naslednja točka:






  „(f) | zagotavlja usklajevanje z organi, uradi in agencijami Unije ter jim zagotavlja dostop do IMI.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 8(1) se doda naslednja točka:

„(f)

zagotavlja usklajevanje z organi, uradi in agencijami Unije ter jim zagotavlja dostop do IMI.“;

| (5) | v členu 9 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Države članice, Komisija ter organi, uradi in agencije Unije zagotovijo ustrezne načine, tako da lahko uporabniki IMI do osebnih podatkov, obdelanih v IMI, dostopajo samo na podlagi potrebe po seznanitvi in na področju ali področjih notranjega trga, za katera so jim bile podeljene pravice dostopa v skladu z odstavkom 3.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 9 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice, Komisija ter organi, uradi in agencije Unije zagotovijo ustrezne načine, tako da lahko uporabniki IMI do osebnih podatkov, obdelanih v IMI, dostopajo samo na podlagi potrebe po seznanitvi in na področju ali področjih notranjega trga, za katera so jim bile podeljene pravice dostopa v skladu z odstavkom 3.“;

| (6) | člen 21 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe te uredbe, ko Komisija ali organi, uradi in agencije Unije v vlogi udeleženca IMI obdelujejo osebne podatke. Uporabljajo se dolžnosti in pooblastila iz členov 57 in 58 Uredbe (EU) 2018/1725 (*1).


  (*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;" |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 21 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe te uredbe, ko Komisija ali organi, uradi in agencije Unije v vlogi udeleženca IMI obdelujejo osebne podatke. Uporabljajo se dolžnosti in pooblastila iz členov 57 in 58 Uredbe (EU) 2018/1725 (*1).

(*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;"

*1

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, ki delujejo v okviru svojih zadevnih pristojnosti, sodelujejo zaradi zagotavljanja usklajenega nadzora IMI in njegove uporabe s strani udeležencev IMI v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, ki delujejo v okviru svojih zadevnih pristojnosti, sodelujejo zaradi zagotavljanja usklajenega nadzora IMI in njegove uporabe s strani udeležencev IMI v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725.“;

| (c) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se črta;

| (7) | v členu 29 se odstavek 1 črta; |
| --- | --- |

(7)

v členu 29 se odstavek 1 črta;

| (8) | v Prilogi se dodata naslednji točki:






  „11. | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (*2) (Splošna uredba o varstvu podatkov): člen 56, členi 60 do 66 in člen 70(1). |
| --- | --- | --- |

(8)

v Prilogi se dodata naslednji točki:

„11.

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (*2

| 12. | Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega vstopnega mesta za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (*3): členi 6(4), 15 in 19. |
| --- | --- |

12.

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega vstopnega mesta za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (*3

(*2)  
  UL L 119, 4.5.2016, str. 1."

*2

(*3)  
  UL L 295, 21.11.2018, str. 39
  “."

*3

Člen 39

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 2, člen 4, členi 7 do 12, člen 16, člen 17, člen 18(1) do (4), člen 19, člen 20, člen 24(1), (2) in (3), člen 25(1) do (4), člen 26 in člen 27 se uporabljajo od 12. decembra 2020.

Člen 6, člen 13, člen 14(1) do (8) in (10) ter člen 15 se uporabljajo od 12. decembra 2023.

Ne glede na datum začetka uporabe členov 2, 9, 10 in 11 lokalni organi dajo informacije, pojasnila in navodila iz navedenih členov, na voljo najpozneje do 12. decembra 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 2. oktobra 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  UL C 81, 2.3.2018, str. 88.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 27. septembra 2018.

2

(3)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

3

(4)  Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (UL L 218, 13.8.2008, str. 21).

4

(5)  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

5

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

6

(7)  Priporočilo Komisije 2013/461/EU z dne 17. septembra 2013 o načelih, ki urejajo mrežo Solvit (UL L 249, 19.9.2013, str. 10).

7

(8)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

8

(9)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (UL L 107, 22.4.2016, str. 1).

10

(11)  Odločba Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o vzpostavitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 174, 27.6.2001, str. 25).

11

(12)  Direktiva 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (UL L 159, 28.5.2014, str. 11).

12

(13)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

13

(14)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

14

(15)  Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 284, 30.10.2009, str. 1).

15

(16)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

16

(17)  Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

17

(18)  Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (UL L 94, 30.3.2012, str. 22).

18

(19)  Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU) 2016/1191 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o spodbujanju prostega gibanja državljanov s poenostavitvijo zahtev za predložitev nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 200, 26.7.2016, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

21

(22)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (glej stran 39 tega Uradnega lista).

22

(23)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).

24

(25)  Uredba (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o postopkih v primeru insolventnosti (UL L 141, 5.6.2015, str. 19).

25

(26)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

26

(27)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

27

(28)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

28

(29)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

29

(30)  
  UL C 340, 11.10.2017, str. 6.

30

---

PRILOGA I

Seznam področij informacij, pomembnih za državljane in podjetja, ki uveljavljajo svoje pravice na notranjem trgu iz točke (a) člena 2(2)

Področja informacij v zvezi z državljani:

| Področje | INFORMACIJE O PRAVICAH, OBVEZNOSTIH IN PRAVILIH, KI IZHAJAJO IN PRAVA UNIJE IN NACIONALNEGA PRAVA |
| --- | --- |
| A. | Potovanje znotraj Unije |

Področje

INFORMACIJE O PRAVICAH, OBVEZNOSTIH IN PRAVILIH, KI IZHAJAJO IN PRAVA UNIJE IN NACIONALNEGA PRAVA

A.

Potovanje znotraj Unije

| 1. | dokumenti, ki jih morajo predložiti državljani Unije, njihovi družinski člani, ki niso državljani Unije, mladoletniki, ki potujejo sami, in državljani, ki niso državljani Unije, ko prečkajo meje znotraj Unije (osebna izkaznica, vizum, potni list) |
| --- | --- |

1.

dokumenti, ki jih morajo predložiti državljani Unije, njihovi družinski člani, ki niso državljani Unije, mladoletniki, ki potujejo sami, in državljani, ki niso državljani Unije, ko prečkajo meje znotraj Unije (osebna izkaznica, vizum, potni list)

| 2. | pravice in obveznosti potnikov, ki znotraj Unije in iz nje potujejo z letalom, vlakom, ladjo ali avtobusom in tistih, ki kupijo paketna potovanja in povezane potovalne aranžmaje |
| --- | --- |

2.

pravice in obveznosti potnikov, ki znotraj Unije in iz nje potujejo z letalom, vlakom, ladjo ali avtobusom in tistih, ki kupijo paketna potovanja in povezane potovalne aranžmaje

| 3. | pomoč potnikom z zmanjšano gibljivostjo, ki potujejo znotraj Unije ali iz nje |
| --- | --- |

3.

pomoč potnikom z zmanjšano gibljivostjo, ki potujejo znotraj Unije ali iz nje

| 4. | prevoz živali, rastlin, alkohola, tobaka, cigaret in drugega blaga med potovanjem znotraj Unije |
| --- | --- |

4.

prevoz živali, rastlin, alkohola, tobaka, cigaret in drugega blaga med potovanjem znotraj Unije

| 5. | govorni klici ter pošiljanje in prejemanje elektronskih sporočil in podatkov znotraj Unije |
| --- | --- |

5.

govorni klici ter pošiljanje in prejemanje elektronskih sporočil in podatkov znotraj Unije

| B. | Delo in upokojitev v Uniji |
| --- | --- |

B.

Delo in upokojitev v Uniji

| 1. | iskanje zaposlitve v drugi državi članici |
| --- | --- |

1.

iskanje zaposlitve v drugi državi članici

| 2. | zaposlitev v drugi državi članici |
| --- | --- |

2.

zaposlitev v drugi državi članici

| 3. | priznavanje kvalifikacij za zaposlitev v drugi državi članici |
| --- | --- |

3.

priznavanje kvalifikacij za zaposlitev v drugi državi članici

| 4. | obdavčenje v drugi državi članici |
| --- | --- |

4.

obdavčenje v drugi državi članici

| 5. | pravila o odgovornosti in obveznem zavarovanju v zvezi s prebivanjem in zaposlitvijo v drugi državi članici |
| --- | --- |

5.

pravila o odgovornosti in obveznem zavarovanju v zvezi s prebivanjem in zaposlitvijo v drugi državi članici

| 6. | pogoji zaposlovanja, tudi za napotene delavce, ki so določeni z zakoni ali podzakonskimi akti, (vključno z informacijami o delovnem času, plačanem dopustu, pravicah do letnega dopusta, pravicah in obveznostih glede nadurnega dela, zdravstvenih pregledih, prenehanju pogodb, odpovedi in odpuščanjih) |
| --- | --- |

6.

pogoji zaposlovanja, tudi za napotene delavce, ki so določeni z zakoni ali podzakonskimi akti, (vključno z informacijami o delovnem času, plačanem dopustu, pravicah do letnega dopusta, pravicah in obveznostih glede nadurnega dela, zdravstvenih pregledih, prenehanju pogodb, odpovedi in odpuščanjih)

| 7. | enaka obravnava (pravila, ki prepovedujejo diskriminacijo na delovnem mestu, pravila o enakem plačilu za moške in ženske in enakem plačilu za zaposlene s pogodbami o zaposlitvi za določen ali nedoločen čas) |
| --- | --- |

7.

enaka obravnava (pravila, ki prepovedujejo diskriminacijo na delovnem mestu, pravila o enakem plačilu za moške in ženske in enakem plačilu za zaposlene s pogodbami o zaposlitvi za določen ali nedoločen čas)

| 8. | obveznosti na področju zdravja in varnosti v zvezi z različnimi vrstami dejavnosti |
| --- | --- |

8.

obveznosti na področju zdravja in varnosti v zvezi z različnimi vrstami dejavnosti

| 9. | pravice in obveznosti na področju socialne varnosti v Uniji, vključno s pravicami in obveznostmi v zvezi s prejemanjem pokojnine |
| --- | --- |

9.

pravice in obveznosti na področju socialne varnosti v Uniji, vključno s pravicami in obveznostmi v zvezi s prejemanjem pokojnine

| C. | Vozila v Uniji |
| --- | --- |

C.

Vozila v Uniji

| 1. | začasna ali stalna preselitev motornega vozila v drugo državo članico |
| --- | --- |

1.

začasna ali stalna preselitev motornega vozila v drugo državo članico

| 2. | pridobitev in podaljšanje vozniškega dovoljenja |
| --- | --- |

2.

pridobitev in podaljšanje vozniškega dovoljenja

| 3. | sklenitev obveznega zavarovanja za motorno vozilo |
| --- | --- |

3.

sklenitev obveznega zavarovanja za motorno vozilo

| 4. | nakup in prodaja motornega vozila v drugi državi članici |
| --- | --- |

4.

nakup in prodaja motornega vozila v drugi državi članici

| 5. | nacionalni prometni predpisi in zahteve za voznike, vključno s splošnimi pravili za uporabo nacionalne cestne infrastrukture: časovno omejene pristojbine (vinjete), pristojbine na podlagi prevožene razdalje (cestnine), emisijske nalepke |
| --- | --- |

5.

nacionalni prometni predpisi in zahteve za voznike, vključno s splošnimi pravili za uporabo nacionalne cestne infrastrukture: časovno omejene pristojbine (vinjete), pristojbine na podlagi prevožene razdalje (cestnine), emisijske nalepke

| D. | Prebivanje v drugi državi članici |
| --- | --- |

D.

Prebivanje v drugi državi članici

| 1. | začasna ali stalna preselitev v drugo državo članico |
| --- | --- |

1.

začasna ali stalna preselitev v drugo državo članico

| 2. | nakup in prodaja nepremičnin, vključno z vsemi pogoji in obveznostmi, povezanimi z davki, lastništvom ali uporabo takih nepremičnin, tudi kot sekundarno prebivališče |
| --- | --- |

2.

nakup in prodaja nepremičnin, vključno z vsemi pogoji in obveznostmi, povezanimi z davki, lastništvom ali uporabo takih nepremičnin, tudi kot sekundarno prebivališče

| 3. | udeležba na lokalnih volitvah in volitvah v Evropski parlament |
| --- | --- |

3.

udeležba na lokalnih volitvah in volitvah v Evropski parlament

| 4. | zahteve za dovoljenja za prebivanje državljanov Unije in njihovih družinskih članov, vključno z družinskimi člani, ki niso državljani Unije |
| --- | --- |

4.

zahteve za dovoljenja za prebivanje državljanov Unije in njihovih družinskih članov, vključno z družinskimi člani, ki niso državljani Unije

| 5. | pogoji, ki veljajo za naturalizacijo državljanov druge države članice |
| --- | --- |

5.

pogoji, ki veljajo za naturalizacijo državljanov druge države članice

| 6. | pravila, ki veljajo za primer smrti, vključno s pravili o repatriaciji posmrtnih ostankov v drugo državo članico |
| --- | --- |

6.

pravila, ki veljajo za primer smrti, vključno s pravili o repatriaciji posmrtnih ostankov v drugo državo članico

| E. | Izobraževanje ali pripravništvo v drugi državi članici |
| --- | --- |

E.

Izobraževanje ali pripravništvo v drugi državi članici

| 1. | izobraževalni sistem v drugi državi članici, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom, primarnim in sekundarnim izobraževanjem, visokošolskim izobraževanjem in izobraževanjem odraslih |
| --- | --- |

1.

izobraževalni sistem v drugi državi članici, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom, primarnim in sekundarnim izobraževanjem, visokošolskim izobraževanjem in izobraževanjem odraslih

| 2. | prostovoljno delo v drugi državi članici |
| --- | --- |

2.

prostovoljno delo v drugi državi članici

| 3. | pripravništva v drugi državi članici |
| --- | --- |

3.

pripravništva v drugi državi članici

| 4. | izvajanje raziskav v drugi državi članici v okviru izobraževalnega programa |
| --- | --- |

4.

izvajanje raziskav v drugi državi članici v okviru izobraževalnega programa

| F. | Zdravstveno varstvo |
| --- | --- |

F.

Zdravstveno varstvo

| 1. | zdravljenje v drugi državi članici |
| --- | --- |

1.

zdravljenje v drugi državi članici

| 2. | spletni ali osebni nakup predpisanih farmacevtskih izdelkov v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bil izdan recept |
| --- | --- |

2.

spletni ali osebni nakup predpisanih farmacevtskih izdelkov v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bil izdan recept

| 3. | pravila o zdravstvenem zavarovanju, ki veljajo v primeru kratkoročnega ali dolgoročnega bivanja v drugi državi članici, vključno s tem, kako zaprositi za evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja |
| --- | --- |

3.

pravila o zdravstvenem zavarovanju, ki veljajo v primeru kratkoročnega ali dolgoročnega bivanja v drugi državi članici, vključno s tem, kako zaprositi za evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja

| 4. | splošne informacije o pravicah dostopa do razpoložljivih preventivnih javnih zdravstvenih ukrepov ali obveznosti sodelovanja v teh ukrepih |
| --- | --- |

4.

splošne informacije o pravicah dostopa do razpoložljivih preventivnih javnih zdravstvenih ukrepov ali obveznosti sodelovanja v teh ukrepih

| 5. | storitve, ki se zagotavljajo prek nacionalne številke za klic v sili, vključno s številkama,112' in,116' |
| --- | --- |

5.

storitve, ki se zagotavljajo prek nacionalne številke za klic v sili, vključno s številkama,112' in,116'

| 6. | pravice in pogoji za selitev v dom za ostarele |
| --- | --- |

6.

pravice in pogoji za selitev v dom za ostarele

| G. | Državljanske in družinskopravne pravice |
| --- | --- |

G.

Državljanske in družinskopravne pravice

| 1. | rojstvo, skrbništvo za mladoletne otroke, starševske odgovornosti, pravila o nadomestnem starševstvu in posvojitvi, vključno s posvojitvijo otroka enega samega starša, preživninske obveznosti v zvezi z otroki v družinah v čezmejnem položaju |
| --- | --- |

1.

rojstvo, skrbništvo za mladoletne otroke, starševske odgovornosti, pravila o nadomestnem starševstvu in posvojitvi, vključno s posvojitvijo otroka enega samega starša, preživninske obveznosti v zvezi z otroki v družinah v čezmejnem položaju

| 2. | pari, ki imajo različno državljanstvo, vključno z istospolnimi pari (sklenitev zakonske zveze, civilnega ali registriranega partnerstva, ločitev, razveza zakonske zveze, pravice v premoženjskih razmerjih med zakoncema, pravice zunajzakonskih partnerjev) |
| --- | --- |

2.

pari, ki imajo različno državljanstvo, vključno z istospolnimi pari (sklenitev zakonske zveze, civilnega ali registriranega partnerstva, ločitev, razveza zakonske zveze, pravice v premoženjskih razmerjih med zakoncema, pravice zunajzakonskih partnerjev)

| 3. | pravila o priznavanju spola |
| --- | --- |

3.

pravila o priznavanju spola

| 4. | pravice in obveznosti v zvezi z dedovanjem v drugi državi članici, vključno z davčnimi pravili |
| --- | --- |

4.

pravice in obveznosti v zvezi z dedovanjem v drugi državi članici, vključno z davčnimi pravili

| 5. | pravice in pravila, ki veljajo v primeru mednarodne starševske ugrabitve otrok |
| --- | --- |

5.

pravice in pravila, ki veljajo v primeru mednarodne starševske ugrabitve otrok

| H. | Pravice potrošnikov |
| --- | --- |

H.

Pravice potrošnikov

| 1. | spletni ali osebni nakup blaga, digitalnih vsebin ali storitev (vključno s finančnimi storitvami) iz druge države članice |
| --- | --- |

1.

spletni ali osebni nakup blaga, digitalnih vsebin ali storitev (vključno s finančnimi storitvami) iz druge države članice

| 2. | odprt bančni račun v drugi državi članici |
| --- | --- |

2.

odprt bančni račun v drugi državi članici

| 3. | komunalni priključki, kot so plinski, električni, vodovodni priključek, odvoz gospodinjskih odpadkov, telekomunikacijski in internetni priključki |
| --- | --- |

3.

komunalni priključki, kot so plinski, električni, vodovodni priključek, odvoz gospodinjskih odpadkov, telekomunikacijski in internetni priključki

| 4. | plačila, vključno z bančnimi nakazili, zamude pri čezmejnih plačilih |
| --- | --- |

4.

plačila, vključno z bančnimi nakazili, zamude pri čezmejnih plačilih

| 5. | pravice potrošnikov ter jamstva v zvezi z nakupom blaga in storitev, vključno s postopki za reševanje potrošniških sporov in plačilom odškodnin |
| --- | --- |

5.

pravice potrošnikov ter jamstva v zvezi z nakupom blaga in storitev, vključno s postopki za reševanje potrošniških sporov in plačilom odškodnin

| 6. | varnost potrošniških proizvodov |
| --- | --- |

6.

varnost potrošniških proizvodov

| 7. | najem motornega vozila |
| --- | --- |

7.

najem motornega vozila

| I. | Varstvo osebnih podatkov |
| --- | --- |

I.

Varstvo osebnih podatkov

| 1. | uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z varstvom osebnih podatkov |
| --- | --- |

1.

uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z varstvom osebnih podatkov

Področja informacij v zvezi s podjetji:

| Področje | INFORMACIJE O PRAVICAH, OBVEZNOSTIH IN PRAVILIH |
| --- | --- |
| J. | Ustanovitev, vodenje in zaprtje podjetja |

Področje

INFORMACIJE O PRAVICAH, OBVEZNOSTIH IN PRAVILIH

J.

Ustanovitev, vodenje in zaprtje podjetja

| 1. | registracija, sprememba pravne oblike ali zaprtje podjetja (postopki registracije in pravne oblike poslovanja) |
| --- | --- |

1.

registracija, sprememba pravne oblike ali zaprtje podjetja (postopki registracije in pravne oblike poslovanja)

| 2. | preselitev podjetja v drugo državo članico |
| --- | --- |

2.

preselitev podjetja v drugo državo članico

| 3. | pravice intelektualne lastnine (vložitev patentne prijave, registracija blagovne znamke, risbe ali modela, pridobitev dovoljenja za razmnoževanje) |
| --- | --- |

3.

pravice intelektualne lastnine (vložitev patentne prijave, registracija blagovne znamke, risbe ali modela, pridobitev dovoljenja za razmnoževanje)

| 4. | pravice potrošnikov ter jamstva v zvezi s prodajo blaga in storitev |
| --- | --- |

4.

pravice potrošnikov ter jamstva v zvezi s prodajo blaga in storitev

| 5. | zagotavljanje spletnih storitev za čezmejna plačila pri prodaji blaga in storitev na spletu |
| --- | --- |

5.

zagotavljanje spletnih storitev za čezmejna plačila pri prodaji blaga in storitev na spletu

| 6. | pravice in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbenega prava, vključno z zamudnimi obrestmi |
| --- | --- |

6.

pravice in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbenega prava, vključno z zamudnimi obrestmi

| 7. | postopek zaradi insolventnosti in likvidacija podjetij |
| --- | --- |

7.

postopek zaradi insolventnosti in likvidacija podjetij

| 8. | kreditno zavarovanje |
| --- | --- |

8.

kreditno zavarovanje

| 9. | združitve podjetij ali prodaja podjetja |
| --- | --- |

9.

združitve podjetij ali prodaja podjetja

| 10. | civilna odgovornost direktorjev podjetja |
| --- | --- |

10.

civilna odgovornost direktorjev podjetja

| 11. | pravila in obveznosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov |
| --- | --- |

11.

pravila in obveznosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov

| K. | Zaposleni |
| --- | --- |

K.

Zaposleni

| 1. | pogoji zaposlovanja, ki so določeni z zakoni ali podzakonskimi akti (vključno z delovnim časom, plačanim dopustom, pravicami do letnega dopusta, pravicami in obveznostmi glede nadurnega dela, zdravstvenimi pregledi, prenehanjem pogodb, odpovedjo in odpuščanji) |
| --- | --- |

1.

pogoji zaposlovanja, ki so določeni z zakoni ali podzakonskimi akti (vključno z delovnim časom, plačanim dopustom, pravicami do letnega dopusta, pravicami in obveznostmi glede nadurnega dela, zdravstvenimi pregledi, prenehanjem pogodb, odpovedjo in odpuščanji)

| 2. | pravice in obveznosti na področju socialne varnosti v Uniji (registracija delodajalca, registracija zaposlenih, obvestilo o izteku pogodbe zaposlenega, plačevanje socialnih prispevkov, pravice in obveznosti v zvezi s pokojninami) |
| --- | --- |

2.

pravice in obveznosti na področju socialne varnosti v Uniji (registracija delodajalca, registracija zaposlenih, obvestilo o izteku pogodbe zaposlenega, plačevanje socialnih prispevkov, pravice in obveznosti v zvezi s pokojninami)

| 3. | zaposlovanje delavcev v drugih državah članicah (napotitev delavcev, pravila o svobodi opravljanja storitev, zahteve glede stalnega prebivališča delavcev) |
| --- | --- |

3.

zaposlovanje delavcev v drugih državah članicah (napotitev delavcev, pravila o svobodi opravljanja storitev, zahteve glede stalnega prebivališča delavcev)

| 4. | enaka obravnava (pravila, ki prepovedujejo diskriminacijo na delovnem mestu, pravila o enakem plačilu za moške in ženske in enakem plačilu za zaposlene s pogodbami o zaposlitvi za določen/nedoločen čas) |
| --- | --- |

4.

enaka obravnava (pravila, ki prepovedujejo diskriminacijo na delovnem mestu, pravila o enakem plačilu za moške in ženske in enakem plačilu za zaposlene s pogodbami o zaposlitvi za določen/nedoločen čas)

| 5. | pravila o zastopanju zaposlenih |
| --- | --- |

5.

pravila o zastopanju zaposlenih

| L. | Davki |
| --- | --- |

L.

Davki

| 1. | DDV: informacije o splošnih pravilih, stopnjah in oprostitvah, registracija za namene DDV in plačevanje DDV, pridobitev vračila |
| --- | --- |

1.

DDV: informacije o splošnih pravilih, stopnjah in oprostitvah, registracija za namene DDV in plačevanje DDV, pridobitev vračila

| 2. | trošarine: informacije o splošnih pravilih, stopnjah in oprostitvah, registracija za namene trošarine in vračilo trošarine, pridobitev vračila |
| --- | --- |

2.

trošarine: informacije o splošnih pravilih, stopnjah in oprostitvah, registracija za namene trošarine in vračilo trošarine, pridobitev vračila

| 3. | carine in drugi davki in dajatve ob uvozu |
| --- | --- |

3.

carine in drugi davki in dajatve ob uvozu

| 4. | carinski postopki za uvoz in izvoz na podlagi carinskega zakonika Unije |
| --- | --- |

4.

carinski postopki za uvoz in izvoz na podlagi carinskega zakonika Unije

| 5. | drugi davki: plačevanje, stopnje, davčne napovedi |
| --- | --- |

5.

drugi davki: plačevanje, stopnje, davčne napovedi

| M. | Blago |
| --- | --- |

M.

Blago

| 1. | pridobitev oznake CE |
| --- | --- |

1.

pridobitev oznake CE

| 2. | pravila in zahteve v zvezi s proizvodi |
| --- | --- |

2.

pravila in zahteve v zvezi s proizvodi

| 3. | opredelitev veljavnih standardov, tehničnih specifikacij in certifikacija proizvodov |
| --- | --- |

3.

opredelitev veljavnih standardov, tehničnih specifikacij in certifikacija proizvodov

| 4. | vzajemno priznavanje proizvodov, za katere specifikacije Unije ne veljajo |
| --- | --- |

4.

vzajemno priznavanje proizvodov, za katere specifikacije Unije ne veljajo

| 5. | zahteve glede razvrščanja, označevanja in pakiranja nevarnih kemikalij |
| --- | --- |

5.

zahteve glede razvrščanja, označevanja in pakiranja nevarnih kemikalij

| 6. | prodaja na daljavo/prodaja zunaj poslovnih prostorov: informacije, ki jih je treba vnaprej zagotoviti strankam, pisna potrditev pogodbe, odstop od pogodbe, dobava blaga, druge posebne obveznosti |
| --- | --- |

6.

prodaja na daljavo/prodaja zunaj poslovnih prostorov: informacije, ki jih je treba vnaprej zagotoviti strankam, pisna potrditev pogodbe, odstop od pogodbe, dobava blaga, druge posebne obveznosti

| 7. | izdelki z napako: pravice in jamstva za potrošnike, odgovornosti po prodaji, pravna sredstva, ki so na voljo oškodovancu |
| --- | --- |

7.

izdelki z napako: pravice in jamstva za potrošnike, odgovornosti po prodaji, pravna sredstva, ki so na voljo oškodovancu

| 8. | certificiranje, oznake (EMAS, energijske nalepke, okoljsko primerna zasnova, znak EU za okolje) |
| --- | --- |

8.

certificiranje, oznake (EMAS, energijske nalepke, okoljsko primerna zasnova, znak EU za okolje)

| 9. | recikliranje in ravnanje z odpadki |
| --- | --- |

9.

recikliranje in ravnanje z odpadki

| N. | Storitve |
| --- | --- |

N.

Storitve

| 1. | pridobitev licenc, odobritev ali dovoljenj za ustanovitev in delovanje podjetja |
| --- | --- |

1.

pridobitev licenc, odobritev ali dovoljenj za ustanovitev in delovanje podjetja

| 2. | obveščanje organov o čezmejnih dejavnostih |
| --- | --- |

2.

obveščanje organov o čezmejnih dejavnostih

| 3. | priznavanje poklicnih kvalifikacij, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem |
| --- | --- |

3.

priznavanje poklicnih kvalifikacij, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem

| O. | Financiranje podjetja |
| --- | --- |

O.

Financiranje podjetja

| 1. | pridobitev dostopa do financiranja na ravni Unije, vključno s programi financiranja in nepovratnimi sredstvi Unije za podjetja |
| --- | --- |

1.

pridobitev dostopa do financiranja na ravni Unije, vključno s programi financiranja in nepovratnimi sredstvi Unije za podjetja

| 2. | pridobitev dostopa do financiranja na nacionalni ravni |
| --- | --- |

2.

pridobitev dostopa do financiranja na nacionalni ravni

| 3. | pobude, namenjene podjetnikom (izmenjave za nove podjetnike, programi mentorstva itd.) |
| --- | --- |

3.

pobude, namenjene podjetnikom (izmenjave za nove podjetnike, programi mentorstva itd.)

| P. | Javna naročila |
| --- | --- |

P.

Javna naročila

| 1. | sodelovanje na javnih razpisih: pravila in postopki |
| --- | --- |

1.

sodelovanje na javnih razpisih: pravila in postopki

| 2. | predložitev ponudbe prek spleta v okviru javnega razpisa |
| --- | --- |

2.

predložitev ponudbe prek spleta v okviru javnega razpisa

| 3. | sporočanje nepravilnosti v zvezi s postopkom javnega razpisa |
| --- | --- |

3.

sporočanje nepravilnosti v zvezi s postopkom javnega razpisa

| Q. | Varnost in zdravje pri delu |
| --- | --- |

Q.

Varnost in zdravje pri delu

| 1. | obveznosti na področju zdravja in varnosti v zvezi z različnimi vrstami dejavnosti, vključno s preprečevanjem tveganj, obveščanjem in usposabljanjem |
| --- | --- |

1.

obveznosti na področju zdravja in varnosti v zvezi z različnimi vrstami dejavnosti, vključno s preprečevanjem tveganj, obveščanjem in usposabljanjem

---

PRILOGA II

Postopki iz člena 6(1)

| Življenjski dogodki | Postopki | Pričakovani rezultat, po potrebi ob upoštevanju ocene vloge s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom |
| --- | --- | --- |
| Rojstvo | vložitev prošnje za izdajo potrdila o vpisu v rojstno matično knjigo | potrdilo o vpisu v rojstno matično knjigo ali rojstni list |
| Prebivališče | vložitev prošnje za izdajo potrdila o prebivališču | potrditev prijave na trenutnem naslovu |
| Študij | vložitev prošnje za financiranje terciarnega izobraževanja, kot so štipendije in posojila, s strani javnega organa ali institucije | odločitev o prošnji za financiranje ali potrdilo o prejemu |
| predložitev prve prijave za sprejem v javni visokošolski zavod | potrdilo o prejemu prijave |
| vložitev prošnje za akademsko priznanje diplom, spričeval ali drugih dokazil o študiju ali usposabljanju | odločitev o prošnji za priznanje |
| Delo | zahteva za določitev veljavne zakonodaje v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 883/2004 (1) | sklep o veljavni zakonodaji |
| priglasitev sprememb osebnih ali poklicnih okoliščin osebe, ki prejema socialne prejemke, pomembnih za te prejemke | potrditev prejema uradnega obvestila o takšni spremembi |
| vložitev zahtevka za evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja | evropska kartica zdravstvenega zavarovanja |
| oddaja napovedi za odmero dohodnine | potrditev prejema napovedi |
| Selitev | prijava spremembe naslova | potrditev odjave na prejšnjem naslovu in prijave na novem naslovu |
| registracija motornega vozila, ki izvira iz države članice ali je že registrirano v državi članici, po standardnih postopkih (2) | dokazilo o registraciji motornega vozila |
| pridobitev nalepk za uporabo nacionalne cestne infrastrukture: pristojbine na časovni podlagi (vinjeta), pristojbine na podlagi razdalje (cestnina, ki jih izda javni organ ali institucija | prejem cestninske nalepke ali vinjete ali drugega dokazila o plačilu |
| pridobitev emisijskih nalepk, ki jih izda javni organ ali institucija | prejem emisijske nalepke ali drugega dokazila o plačilu |
| Upokojitev | vložitev zahtevkov za pokojnino in prejemkov pred upokojitvijo v okviru obveznih sistemov | potrditev prejema zahtevka ali odločitve o zahtevku za pokojnino ali prejemkov pred upokojitvijo |
| prošnja za posredovanje informacij v zvezi s pokojnino iz obveznega zavarovanja | izpis osebnih pokojninskih podatkov |
| Ustanovitev, poslovanje in prenehanje podjetja | priglasitev poslovne dejavnosti, dovoljenja za izvajanje poslovne dejavnosti, spremembe in prenehanje poslovne dejavnosti, kadar ne gre za insolventnost ali stečaj, razen prvega vpisa poslovne dejavnosti v poslovni register in postopkov v zvezi z ustanovitvijo družb ali podjetij ali njihovo naknadno predložitvijo dokumentov v smislu drugega odstavka člena 54 PDEU | potrditev prejema obvestila ali spremembe dejavnosti ali prošnje za odobritev dejavnosti |
| registracija delodajalca (fizične osebe) v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja | potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj |
| registracija zaposlenih v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja | potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj |
| oddaja napovedi za odmero davka od dohodkov pravnih oseb | potrditev prejema napovedi |
| obvestilo sistemom socialne varnosti o izteku pogodbe z zaposlenim, razen postopkov za kolektivno odpoved pogodb o zaposlitvi | potrditev prejema obvestila |
| plačilo socialnih prispevkov za zaposlene | potrdilo o plačilu ali druga oblika potrdila o plačilu socialnih prispevkov za zaposlene |

Življenjski dogodki

Postopki

Pričakovani rezultat, po potrebi ob upoštevanju ocene vloge s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom

Rojstvo

vložitev prošnje za izdajo potrdila o vpisu v rojstno matično knjigo

potrdilo o vpisu v rojstno matično knjigo ali rojstni list

Prebivališče

vložitev prošnje za izdajo potrdila o prebivališču

potrditev prijave na trenutnem naslovu

Študij

vložitev prošnje za financiranje terciarnega izobraževanja, kot so štipendije in posojila, s strani javnega organa ali institucije

odločitev o prošnji za financiranje ali potrdilo o prejemu

predložitev prve prijave za sprejem v javni visokošolski zavod

potrdilo o prejemu prijave

vložitev prošnje za akademsko priznanje diplom, spričeval ali drugih dokazil o študiju ali usposabljanju

odločitev o prošnji za priznanje

Delo

zahteva za določitev veljavne zakonodaje v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 883/2004 (1)

sklep o veljavni zakonodaji

priglasitev sprememb osebnih ali poklicnih okoliščin osebe, ki prejema socialne prejemke, pomembnih za te prejemke

potrditev prejema uradnega obvestila o takšni spremembi

vložitev zahtevka za evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja

evropska kartica zdravstvenega zavarovanja

oddaja napovedi za odmero dohodnine

potrditev prejema napovedi

Selitev

prijava spremembe naslova

potrditev odjave na prejšnjem naslovu in prijave na novem naslovu

registracija motornega vozila, ki izvira iz države članice ali je že registrirano v državi članici, po standardnih postopkih (2)

dokazilo o registraciji motornega vozila

pridobitev nalepk za uporabo nacionalne cestne infrastrukture: pristojbine na časovni podlagi (vinjeta), pristojbine na podlagi razdalje (cestnina, ki jih izda javni organ ali institucija

prejem cestninske nalepke ali vinjete ali drugega dokazila o plačilu

pridobitev emisijskih nalepk, ki jih izda javni organ ali institucija

prejem emisijske nalepke ali drugega dokazila o plačilu

Upokojitev

vložitev zahtevkov za pokojnino in prejemkov pred upokojitvijo v okviru obveznih sistemov

potrditev prejema zahtevka ali odločitve o zahtevku za pokojnino ali prejemkov pred upokojitvijo

prošnja za posredovanje informacij v zvezi s pokojnino iz obveznega zavarovanja

izpis osebnih pokojninskih podatkov

Ustanovitev, poslovanje in prenehanje podjetja

priglasitev poslovne dejavnosti, dovoljenja za izvajanje poslovne dejavnosti, spremembe in prenehanje poslovne dejavnosti, kadar ne gre za insolventnost ali stečaj, razen prvega vpisa poslovne dejavnosti v poslovni register in postopkov v zvezi z ustanovitvijo družb ali podjetij ali njihovo naknadno predložitvijo dokumentov v smislu drugega odstavka člena 54 PDEU

potrditev prejema obvestila ali spremembe dejavnosti ali prošnje za odobritev dejavnosti

registracija delodajalca (fizične osebe) v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja

potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj

registracija zaposlenih v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja

potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj

oddaja napovedi za odmero davka od dohodkov pravnih oseb

potrditev prejema napovedi

obvestilo sistemom socialne varnosti o izteku pogodbe z zaposlenim, razen postopkov za kolektivno odpoved pogodb o zaposlitvi

potrditev prejema obvestila

plačilo socialnih prispevkov za zaposlene

potrdilo o plačilu ali druga oblika potrdila o plačilu socialnih prispevkov za zaposlene

---

(1)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

(2)  Zajeta so naslednja vozila: (a) motorna vozila ali priklopna vozila iz člena 3 Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 263, 9.10.2007, str. 1) ter (b) dvo- ali trikolesna motorna vozila z dvojnimi kolesi ali brez njih, namenjena za vožnjo po cesti, iz člena 1 Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

---

PRILOGA III

Seznam storitev za pomoč in reševanje težav iz točke (c) člena 2(2)

| (1) | Enotne kontaktne točke (1) |
| --- | --- |

(1)

Enotne kontaktne točke (1)

| (2) | Kontaktne točke za proizvode (2) |
| --- | --- |

(2)

Kontaktne točke za proizvode (2)

| (3) | Kontaktne točke za proizvode za gradbeništvo (3) |
| --- | --- |

(3)

Kontaktne točke za proizvode za gradbeništvo (3)

| (4) | Nacionalni centri za pomoč v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami (4) |
| --- | --- |

(4)

Nacionalni centri za pomoč v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami (4)

| (5) | Kontaktne točke za zdravstveno varstvo (5) |
| --- | --- |

(5)

Kontaktne točke za zdravstveno varstvo (5)

| (6) | Evropska mreža služb za zaposlovanje (EURES) (6) |
| --- | --- |

(6)

Evropska mreža služb za zaposlovanje (EURES) (6)

| (7) | Spletno reševanje sporov (7) |
| --- | --- |

(7)

Spletno reševanje sporov (7)

---

(1)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

(2)  Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (UL L 218, 13.8.2008, str. 21).

(3)  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(5)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

(6)  Uredba (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (UL L 107, 22.4.2016, str. 1).

(7)  Uredba (EU) št. 524/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 1).

---

| 21.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 295/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 295/39

---

UREDBA (EU) 2018/1725 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. oktobra 2018

o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 16(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov je temeljna pravica. V členu 8(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in členu 16(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da ima vsakdo pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj. Ta pravica je zajamčena tudi v členu 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. |
| --- | --- |

(1)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov je temeljna pravica. V členu 8(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in členu 16(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da ima vsakdo pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj. Ta pravica je zajamčena tudi v členu 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

| (2) | Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) posameznikom zagotavlja pravno izvršljive pravice, določa obveznosti upravljavcev pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti ter ustanavlja neodvisni nadzorni organ (Evropski nadzornik za varstvo podatkov), odgovoren za spremljanje obdelave osebnih podatkov v institucijah in organih Unije. Vendar se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru dejavnosti institucij in organov Unije zunaj področja uporabe prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) posameznikom zagotavlja pravno izvršljive pravice, določa obveznosti upravljavcev pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti ter ustanavlja neodvisni nadzorni organ (Evropski nadzornik za varstvo podatkov), odgovoren za spremljanje obdelave osebnih podatkov v institucijah in organih Unije. Vendar se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru dejavnosti institucij in organov Unije zunaj področja uporabe prava Unije.

| (3) | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sta bili sprejeti 27. aprila 2016. Uredba določa splošna pravila za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in zagotavljanje prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji, Direktiva pa določa posebna pravila za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in zagotavljanje prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sta bili sprejeti 27. aprila 2016. Uredba določa splošna pravila za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in zagotavljanje prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji, Direktiva pa določa posebna pravila za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in zagotavljanje prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja.

| (4) | Uredba (EU) 2016/679 določa prilagoditve Uredbe (ES) št. 45/2001, da se zagotovi trden in usklajen okvir varstva podatkov v Uniji in omogoči sočasna uporaba z Uredbo (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) 2016/679 določa prilagoditve Uredbe (ES) št. 45/2001, da se zagotovi trden in usklajen okvir varstva podatkov v Uniji in omogoči sočasna uporaba z Uredbo (EU) 2016/679.

| (5) | V interesu usklajenega pristopa k varstvu osebnih podatkov po vsej Uniji in prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji je, da se pravila o varstvu podatkov za institucije, organe, urade in agencije Unije čim bolj uskladijo s pravili o varstvu podatkov, sprejetimi za javni sektor v državah članicah. Kadar določbe te uredbe sledijo istim konceptom kot določbe Uredbe (EU) 2016/679, bi bilo treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) navedena dva niza določb razlagati enotno, zlasti ker bi bilo treba strukturo te uredbe razumeti kot enakovredno strukturi Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(5)

V interesu usklajenega pristopa k varstvu osebnih podatkov po vsej Uniji in prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji je, da se pravila o varstvu podatkov za institucije, organe, urade in agencije Unije čim bolj uskladijo s pravili o varstvu podatkov, sprejetimi za javni sektor v državah članicah. Kadar določbe te uredbe sledijo istim konceptom kot določbe Uredbe (EU) 2016/679, bi bilo treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) navedena dva niza določb razlagati enotno, zlasti ker bi bilo treba strukturo te uredbe razumeti kot enakovredno strukturi Uredbe (EU) 2016/679.

| (6) | Osebe, katerih osebni podatki se v kakršnem koli okviru obdelujejo v institucijah in organih Unije, ker so na primer zaposlene v teh institucijah in organih, bi morale biti zaščitene. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za obdelavo osebnih podatkov umrlih oseb. Ta uredba ne zajema obdelave osebnih podatkov glede pravnih oseb in zlasti družb, ustanovljenih kot pravne osebe, vključno z imenom in obliko ter kontaktnimi podatki pravne osebe. |
| --- | --- |

(6)

Osebe, katerih osebni podatki se v kakršnem koli okviru obdelujejo v institucijah in organih Unije, ker so na primer zaposlene v teh institucijah in organih, bi morale biti zaščitene. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za obdelavo osebnih podatkov umrlih oseb. Ta uredba ne zajema obdelave osebnih podatkov glede pravnih oseb in zlasti družb, ustanovljenih kot pravne osebe, vključno z imenom in obliko ter kontaktnimi podatki pravne osebe.

| (7) | Z namenom preprečiti ustvarjanje resnega tveganja izogibanja predpisom bi moralo biti varstvo posameznikov tehnološko nevtralno in neodvisno od uporabljenih tehnik. |
| --- | --- |

(7)

Z namenom preprečiti ustvarjanje resnega tveganja izogibanja predpisom bi moralo biti varstvo posameznikov tehnološko nevtralno in neodvisno od uporabljenih tehnik.

| (8) | Ta uredba bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov s strani vseh institucij, organov, uradov in agencij Unije. Uporabljati bi se morala za obdelavo osebnih podatkov v celoti ali delno z avtomatiziranimi sredstvi in za drugačno obdelavo osebnih podatkov, ki so del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke. Zapisi ali nizi zapisov – in njihove naslovnice –, ki niso strukturirani v skladu s posebnimi merili, ne bi smeli spadati na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov s strani vseh institucij, organov, uradov in agencij Unije. Uporabljati bi se morala za obdelavo osebnih podatkov v celoti ali delno z avtomatiziranimi sredstvi in za drugačno obdelavo osebnih podatkov, ki so del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke. Zapisi ali nizi zapisov – in njihove naslovnice –, ki niso strukturirani v skladu s posebnimi merili, ne bi smeli spadati na področje uporabe te uredbe.

| (9) | V izjavi št. 21 o varstvu osebnih podatkov na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, je konferenca potrdila, da bi lahko bili zaradi posebne narave pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja na teh področjih potrebni posebni predpisi o varstvu osebnih podatkov in o prostem pretoku osebnih podatkov na podlagi člena 16 PDEU. Zato bi se moralo za obdelavo operativnih osebnih podatkov, na primer osebnih podatkov, ki jih za namene kazenske preiskave obdelajo organi, uradi ali agencije Unije, ki opravljajo dejavnosti na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja, uporabljati posebno poglavje te uredbe, ki vsebuje splošna pravila. |
| --- | --- |

(9)

V izjavi št. 21 o varstvu osebnih podatkov na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, je konferenca potrdila, da bi lahko bili zaradi posebne narave pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja na teh področjih potrebni posebni predpisi o varstvu osebnih podatkov in o prostem pretoku osebnih podatkov na podlagi člena 16 PDEU. Zato bi se moralo za obdelavo operativnih osebnih podatkov, na primer osebnih podatkov, ki jih za namene kazenske preiskave obdelajo organi, uradi ali agencije Unije, ki opravljajo dejavnosti na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja, uporabljati posebno poglavje te uredbe, ki vsebuje splošna pravila.

| (10) | Direktiva (EU) 2016/680 določa harmonizirana pravila o varstvu in prostem pretoku osebnih podatkov, ki se obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem. Da bi se zagotovila enaka raven varstva posameznikov prek pravno izvršljivih pravic po vsej Uniji in preprečilo, da bi razlike ovirale izmenjavo osebnih podatkov med organi, uradi ali agencijami Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, in pristojnimi organi, bi morala biti pravila o varstvu in prostem pretoku operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo taki organi, uradi ali agencije Unije, skladna z Direktivo (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva (EU) 2016/680 določa harmonizirana pravila o varstvu in prostem pretoku osebnih podatkov, ki se obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem. Da bi se zagotovila enaka raven varstva posameznikov prek pravno izvršljivih pravic po vsej Uniji in preprečilo, da bi razlike ovirale izmenjavo osebnih podatkov med organi, uradi ali agencijami Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, in pristojnimi organi, bi morala biti pravila o varstvu in prostem pretoku operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo taki organi, uradi ali agencije Unije, skladna z Direktivo (EU) 2016/680.

| (11) | Splošna pravila iz poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov bi se morala uporabljati brez poseganja v posebna pravila, ki se uporabljajo za obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov in agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU. Ta posebna pravila bi bilo treba obravnavati kot lex specialis v razmerju do določb iz poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov (lex specialis derogat legi generali). Da bi se zmanjšala pravne razdrobljenosti, bi morala biti posebna pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov ali agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, skladna z načeli, na katerih temelji poglavje te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov, kot tudi z določbami te uredbe v zvezi z neodvisnim nadzorom, pravnimi sredstvi, odgovornostjo in kaznimi. |
| --- | --- |

(11)

Splošna pravila iz poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov bi se morala uporabljati brez poseganja v posebna pravila, ki se uporabljajo za obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov in agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU. Ta posebna pravila bi bilo treba obravnavati kot lex specialis v razmerju do določb iz poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov (lex specialis derogat legi generali). Da bi se zmanjšala pravne razdrobljenosti, bi morala biti posebna pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov ali agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, skladna z načeli, na katerih temelji poglavje te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov, kot tudi z določbami te uredbe v zvezi z neodvisnim nadzorom, pravnimi sredstvi, odgovornostjo in kaznimi.

| (12) | Poglavje te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov bi se moralo uporabljati za organe, urade in agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, ne glede na to, ali gre pri teh dejavnostih za njihove glavne ali postranske naloge, za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona kaznivih dejanj. Ne bi pa se smelo uporabljati za Europol ali za Evropsko javno tožilstvo, dokler se s spremembo pravnih aktov o ustanovitvi Europola in Evropskega javnega tožilstva ne določi, da se zanju uporablja poglavje iz te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov, kot je prilagojeno. |
| --- | --- |

(12)

Poglavje te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov bi se moralo uporabljati za organe, urade in agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, ne glede na to, ali gre pri teh dejavnostih za njihove glavne ali postranske naloge, za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona kaznivih dejanj. Ne bi pa se smelo uporabljati za Europol ali za Evropsko javno tožilstvo, dokler se s spremembo pravnih aktov o ustanovitvi Europola in Evropskega javnega tožilstva ne določi, da se zanju uporablja poglavje iz te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov, kot je prilagojeno.

| (13) | Komisija bi morala opraviti pregled te uredbe, zlasti poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov. Komisija bi morala opraviti tudi pregled drugih pravnih aktov, sprejetih na podlagi Pogodb, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov in agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU. Da bi se zagotovilo enotno in skladno varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, bi morala Komisija imeti možnost, da po vsakem takem pregledu pripravi ustrezne zakonodajne predloge, vključno s potrebnimi prilagoditvami poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov, z namenom, da se uporablja za Europol in Evropsko javno tožilstvo. Pri prilagoditvah bi bilo treba upoštevati določbe v zvezi z neodvisnim nadzorom, pravnimi sredstvi, odgovornostjo in kaznimi. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala opraviti pregled te uredbe, zlasti poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov. Komisija bi morala opraviti tudi pregled drugih pravnih aktov, sprejetih na podlagi Pogodb, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov in agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU. Da bi se zagotovilo enotno in skladno varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, bi morala Komisija imeti možnost, da po vsakem takem pregledu pripravi ustrezne zakonodajne predloge, vključno s potrebnimi prilagoditvami poglavja te uredbe o obdelavi operativnih osebnih podatkov, z namenom, da se uporablja za Europol in Evropsko javno tožilstvo. Pri prilagoditvah bi bilo treba upoštevati določbe v zvezi z neodvisnim nadzorom, pravnimi sredstvi, odgovornostjo in kaznimi.

| (14) | Obdelava upravnih osebnih podatkov, kot so podatki o osebju, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, bi morala biti zajeta v tej uredbi. |
| --- | --- |

(14)

Obdelava upravnih osebnih podatkov, kot so podatki o osebju, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, bi morala biti zajeta v tej uredbi.

| (15) | Ta uredba bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov ali agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Ta uredba se ne bi smela uporabljati za obdelavo osebnih podatkov v okviru misij iz členov 42(1), 43 in 44 PEU, prek katerih se izvaja skupna varnostna in obrambna politika. Kadar je primerno, bi bilo treba predložiti ustrezne predloge, da se nadalje uredi obdelava osebnih podatkov na področju skupne varnostne in obrambne politike. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov ali agencij Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Ta uredba se ne bi smela uporabljati za obdelavo osebnih podatkov v okviru misij iz členov 42(1), 43 in 44 PEU, prek katerih se izvaja skupna varnostna in obrambna politika. Kadar je primerno, bi bilo treba predložiti ustrezne predloge, da se nadalje uredi obdelava osebnih podatkov na področju skupne varnostne in obrambne politike.

| (16) | Načela varstva podatkov bi se morala uporabljati za vse informacije v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom. Osebne podatke, ki so bili psevdonimizirani in ki jih je mogoče z uporabo dodatnih informacij pripisati posamezniku, bi bilo treba obravnavati kot informacije o določljivem posamezniku. Pri ugotavljanju, ali je posameznik določljiv, bi bilo treba upoštevati vsa sredstva – kot je na primer izločitev –, za katera se razumno pričakuje, da jih bo upravljavec ali druga oseba uporabila za neposredno ali posredno identifikacijo posameznika. Da bi ugotovili, ali se za ta sredstva lahko razumno pričakuje, da bodo uporabljena za identifikacijo posameznika, bi bilo treba upoštevati vse objektivne dejavnike, kot so stroški identifikacije in čas, potreben zanjo, ter pri tem upoštevati razpoložljivo tehnologijo in tehnološki razvoj v času obdelave. Načel varstva podatkov zato ne bi smeli uporabljati za anonimizirane informacije, in sicer informacije, ki niso povezane z določenim ali določljivim posameznikom, ali osebne podatke, ki so bili anonimizirani na tak način, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni ali ni več določljiv. Ta uredba torej ne zadeva obdelave takšnih anonimiziranih informacij, vključno z informacijami v statistične ali raziskovalne namene. |
| --- | --- |

(16)

Načela varstva podatkov bi se morala uporabljati za vse informacije v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom. Osebne podatke, ki so bili psevdonimizirani in ki jih je mogoče z uporabo dodatnih informacij pripisati posamezniku, bi bilo treba obravnavati kot informacije o določljivem posamezniku. Pri ugotavljanju, ali je posameznik določljiv, bi bilo treba upoštevati vsa sredstva – kot je na primer izločitev –, za katera se razumno pričakuje, da jih bo upravljavec ali druga oseba uporabila za neposredno ali posredno identifikacijo posameznika. Da bi ugotovili, ali se za ta sredstva lahko razumno pričakuje, da bodo uporabljena za identifikacijo posameznika, bi bilo treba upoštevati vse objektivne dejavnike, kot so stroški identifikacije in čas, potreben zanjo, ter pri tem upoštevati razpoložljivo tehnologijo in tehnološki razvoj v času obdelave. Načel varstva podatkov zato ne bi smeli uporabljati za anonimizirane informacije, in sicer informacije, ki niso povezane z določenim ali določljivim posameznikom, ali osebne podatke, ki so bili anonimizirani na tak način, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni ali ni več določljiv. Ta uredba torej ne zadeva obdelave takšnih anonimiziranih informacij, vključno z informacijami v statistične ali raziskovalne namene.

| (17) | Z uporabo psevdonimizacije osebnih podatkov se lahko zmanjša tveganje za zadevne posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ter pomaga upravljavcem in obdelovalcem pri izpolnjevanju obveznosti glede varstva podatkov. Namen izrecne uvedbe „psevdonimizacije“ v tej uredbi ni preprečiti kakršnih koli drugih ukrepov za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(17)

Z uporabo psevdonimizacije osebnih podatkov se lahko zmanjša tveganje za zadevne posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ter pomaga upravljavcem in obdelovalcem pri izpolnjevanju obveznosti glede varstva podatkov. Namen izrecne uvedbe „psevdonimizacije“ v tej uredbi ni preprečiti kakršnih koli drugih ukrepov za varstvo podatkov.

| (18) | Posamezniki so lahko povezani s spletnimi identifikatorji, ki jih zagotovijo njihove naprave, aplikacije, orodja in protokoli, kot so naslovi internetnega protokola in identifikatorji piškotkov, ali drugimi identifikatorji, kot so oznake za radiofrekvenčno identifikacijo. To lahko pusti sledi, ki se lahko, zlasti kadar se kombinirajo z edinstvenimi identifikatorji in drugimi informacijami, ki jih prejmejo strežniki, uporabijo za oblikovanje profilov posameznikov in njihovo identifikacijo. |
| --- | --- |

(18)

Posamezniki so lahko povezani s spletnimi identifikatorji, ki jih zagotovijo njihove naprave, aplikacije, orodja in protokoli, kot so naslovi internetnega protokola in identifikatorji piškotkov, ali drugimi identifikatorji, kot so oznake za radiofrekvenčno identifikacijo. To lahko pusti sledi, ki se lahko, zlasti kadar se kombinirajo z edinstvenimi identifikatorji in drugimi informacijami, ki jih prejmejo strežniki, uporabijo za oblikovanje profilov posameznikov in njihovo identifikacijo.

| (19) | Privolitev bi morala biti dana z jasnim pritrdilnim dejanjem, ki pomeni, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, prostovoljno, konkretno, ozaveščeno in nedvoumno izrazil strinjanje z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, kot je s pisno, tudi z elektronskimi sredstvi, ali ustno izjavo. To lahko vključuje označitev okenca ob obisku spletne strani, izbiro tehničnih nastavitev za storitve informacijske družbe ali katero koli drugo izjavo ali ravnanje, ki v tem okviru jasno kaže na to, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, sprejema predlagano obdelavo svojih osebnih podatkov. Molk, vnaprej označena okenca ali nedejavnost zato ne pomenijo privolitve. Privolitev bi morala zajemati vse dejavnosti obdelave, izvedene v isti namen ali namene. Kadar je obdelava večnamenska, bi bilo treba privolitev dati za vse namene obdelave. Če je privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dana na podlagi zahteve z elektronskimi sredstvi, mora biti zahteva jasna in natančna, prav tako pa ne sme po nepotrebnem ovirati uporabe storitve, za katero se zagotavlja. Hkrati bi moral imeti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico, da privolitev kadar koli prekliče, ne da bi to vplivalo na zakonitost obdelave na podlagi privolitve pred njenim preklicem. Za zagotovitev, da je privolitev dana prostovoljno, privolitev ne bi smela biti veljavna pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov v posebnem primeru, ko obstaja očitno neravnotežje med posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem, in je zato malo verjetno, da je bila privolitev dana prostovoljno v vseh okoliščinah te specifične situacije. V fazi zbiranja podatkov pogosto ni mogoče v celoti opredeliti namena obdelave osebnih podatkov v znanstvenoraziskovalne namene. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi zato morali imeti možnost, da dajo privolitev za nekatera znanstvenoraziskovalna področja, ob upoštevanju priznanih etičnih standardov znanstvenega raziskovanja. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morali imeti možnost, da dajo privolitev le za nekatera raziskovalna področja ali dele raziskovalnih projektov v obsegu, ki ga dovoljuje predvideni namen. |
| --- | --- |

(19)

Privolitev bi morala biti dana z jasnim pritrdilnim dejanjem, ki pomeni, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, prostovoljno, konkretno, ozaveščeno in nedvoumno izrazil strinjanje z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, kot je s pisno, tudi z elektronskimi sredstvi, ali ustno izjavo. To lahko vključuje označitev okenca ob obisku spletne strani, izbiro tehničnih nastavitev za storitve informacijske družbe ali katero koli drugo izjavo ali ravnanje, ki v tem okviru jasno kaže na to, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, sprejema predlagano obdelavo svojih osebnih podatkov. Molk, vnaprej označena okenca ali nedejavnost zato ne pomenijo privolitve. Privolitev bi morala zajemati vse dejavnosti obdelave, izvedene v isti namen ali namene. Kadar je obdelava večnamenska, bi bilo treba privolitev dati za vse namene obdelave. Če je privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dana na podlagi zahteve z elektronskimi sredstvi, mora biti zahteva jasna in natančna, prav tako pa ne sme po nepotrebnem ovirati uporabe storitve, za katero se zagotavlja. Hkrati bi moral imeti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico, da privolitev kadar koli prekliče, ne da bi to vplivalo na zakonitost obdelave na podlagi privolitve pred njenim preklicem. Za zagotovitev, da je privolitev dana prostovoljno, privolitev ne bi smela biti veljavna pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov v posebnem primeru, ko obstaja očitno neravnotežje med posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem, in je zato malo verjetno, da je bila privolitev dana prostovoljno v vseh okoliščinah te specifične situacije. V fazi zbiranja podatkov pogosto ni mogoče v celoti opredeliti namena obdelave osebnih podatkov v znanstvenoraziskovalne namene. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi zato morali imeti možnost, da dajo privolitev za nekatera znanstvenoraziskovalna področja, ob upoštevanju priznanih etičnih standardov znanstvenega raziskovanja. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morali imeti možnost, da dajo privolitev le za nekatera raziskovalna področja ali dele raziskovalnih projektov v obsegu, ki ga dovoljuje predvideni namen.

| (20) | Vsaka obdelava osebnih podatkov bi morala biti zakonita in poštena. Načini zbiranja, uporabe, pregledovanja ali drug način obdelave ter obseg obdelave ali prihodnje obdelave osebnih podatkov, ki se nanašajo na posameznike, bi morali biti za posameznike pregledni. Načelo preglednosti zahteva, da so vse informacije in sporočila, ki se nanašajo na obdelavo teh osebnih podatkov, lahko dostopni in razumljivi ter izraženi v jasnem in preprostem jeziku. To načelo zadeva zlasti informacije za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, o identiteti upravljavca in namenih obdelave ter dodatne informacije za zagotovitev poštene in pregledne obdelave glede zadevnih posameznikov in njihove pravice do pridobitve potrditve in sporočila o obdelavi osebnih podatkov v zvezi z njimi. Posameznike bi bilo treba opozoriti na tveganja, pravila, zaščitne ukrepe in pravice v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov ter na to, kako lahko uresničujejo svoje pravice v zvezi s tako obdelavo. Zlasti posebni nameni, za katere se osebni podatki obdelujejo, bi morali biti izrecni in zakoniti ter določeni v času zbiranja osebnih podatkov. Osebni podatki bi morali biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za namene, za katere se obdelujejo. Zato bi bilo treba zlasti zagotoviti, da je obdobje hrambe osebnih podatkov omejeno na najkrajše mogoče obdobje. Osebni podatki bi se lahko obdelali le, če namena obdelave ne bi bilo mogoče razumno doseči z drugimi sredstvi. Za zagotovitev, da se osebni podatki hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno, bi moral upravljavec določiti roke za izbris ali občasno preverjanje. Sprejeti bi bilo treba vse smiselne ukrepe za popravek ali izbris netočnih osebnih podatkov. Osebne podatke bi bilo treba obdelovati na način, ki zagotavlja ustrezno varnost in zaupnost osebnih podatkov, tudi za preprečitev nedovoljenega dostopa do osebnih podatkov ali uporabe osebnih podatkov in opreme za obdelavo ter za preprečitev njihovega razkritja med prenosom. |
| --- | --- |

(20)

Vsaka obdelava osebnih podatkov bi morala biti zakonita in poštena. Načini zbiranja, uporabe, pregledovanja ali drug način obdelave ter obseg obdelave ali prihodnje obdelave osebnih podatkov, ki se nanašajo na posameznike, bi morali biti za posameznike pregledni. Načelo preglednosti zahteva, da so vse informacije in sporočila, ki se nanašajo na obdelavo teh osebnih podatkov, lahko dostopni in razumljivi ter izraženi v jasnem in preprostem jeziku. To načelo zadeva zlasti informacije za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, o identiteti upravljavca in namenih obdelave ter dodatne informacije za zagotovitev poštene in pregledne obdelave glede zadevnih posameznikov in njihove pravice do pridobitve potrditve in sporočila o obdelavi osebnih podatkov v zvezi z njimi. Posameznike bi bilo treba opozoriti na tveganja, pravila, zaščitne ukrepe in pravice v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov ter na to, kako lahko uresničujejo svoje pravice v zvezi s tako obdelavo. Zlasti posebni nameni, za katere se osebni podatki obdelujejo, bi morali biti izrecni in zakoniti ter določeni v času zbiranja osebnih podatkov. Osebni podatki bi morali biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za namene, za katere se obdelujejo. Zato bi bilo treba zlasti zagotoviti, da je obdobje hrambe osebnih podatkov omejeno na najkrajše mogoče obdobje. Osebni podatki bi se lahko obdelali le, če namena obdelave ne bi bilo mogoče razumno doseči z drugimi sredstvi. Za zagotovitev, da se osebni podatki hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno, bi moral upravljavec določiti roke za izbris ali občasno preverjanje. Sprejeti bi bilo treba vse smiselne ukrepe za popravek ali izbris netočnih osebnih podatkov. Osebne podatke bi bilo treba obdelovati na način, ki zagotavlja ustrezno varnost in zaupnost osebnih podatkov, tudi za preprečitev nedovoljenega dostopa do osebnih podatkov ali uporabe osebnih podatkov in opreme za obdelavo ter za preprečitev njihovega razkritja med prenosom.

| (21) | Institucije in organi Unije bi morali, kadar posredujejo osebne podatke znotraj iste institucije ali organa Unije in uporabnik ni del upravljavca ali drugim institucijam in organom Unije, v skladu z načelom odgovornosti preveriti, ali so taki osebni podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki spadajo v pristojnost uporabnika. Upravljavec bi moral po prejemu zahteve uporabnika glede prenosa osebnih podatkov zlasti preveriti, ali obstaja ustrezna podlaga za zakonito obdelavo osebnih podatkov in pristojnost uporabnika. Upravljavec bi moral tudi začasno oceniti potrebo po prenosu podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, bi moral upravljavec od uporabnika zahtevati nadaljnje informacije. Prejemnik bi moral zagotoviti, da se lahko naknadno preveri potreba po prenosu podatkov. |
| --- | --- |

(21)

Institucije in organi Unije bi morali, kadar posredujejo osebne podatke znotraj iste institucije ali organa Unije in uporabnik ni del upravljavca ali drugim institucijam in organom Unije, v skladu z načelom odgovornosti preveriti, ali so taki osebni podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki spadajo v pristojnost uporabnika. Upravljavec bi moral po prejemu zahteve uporabnika glede prenosa osebnih podatkov zlasti preveriti, ali obstaja ustrezna podlaga za zakonito obdelavo osebnih podatkov in pristojnost uporabnika. Upravljavec bi moral tudi začasno oceniti potrebo po prenosu podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, bi moral upravljavec od uporabnika zahtevati nadaljnje informacije. Prejemnik bi moral zagotoviti, da se lahko naknadno preveri potreba po prenosu podatkov.

| (22) | Da bi bila obdelava zakonita, bi bilo treba osebne podatke obdelati, ker je to potrebno za opravljanje nalog, ki jih v javnem interesu izvajajo institucije in organi Unije, ali pri izvajanju njihove uradne pristojnosti, ker je to potrebno za izpolnitev pravne obveznosti, ki velja za upravljavca, ali na kateri drugi zakoniti podlagi iz te uredbe, vključno s privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v obdelavo ali ker je obdelava potrebna za izvajanje pogodbe, katere pogodbena stranka je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za izvajanje ukrepov na zahtevo takega posameznika pred sklenitvijo pogodbe. Obdelava osebnih podatkov za opravljanje nalog, ki jih v javnem interesu izvajajo institucije in organi Unije, vključuje obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za upravljanje in delovanje teh institucij in organov. Obdelava osebnih podatkov bi se morala prav tako šteti za zakonito, kadar je potrebna za zaščito interesa, ki je bistven za življenje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za življenje drugega posameznika. Obdelava osebnih podatkov na podlagi življenjskih interesov drugega posameznika bi se načeloma lahko izvajala le, kadar obdelave ni mogoče očitno izvesti na drugi pravni podlagi. Nekatere vrste obdelave lahko služijo tako pomembnim razlogom v javnem interesu kot življenjskim interesom posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, na primer kadar je obdelava potrebna v humanitarne namene, tudi za spremljanje epidemij in njihovega širjenja ali v izrednih humanitarnih razmerah, zlasti pri naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroči človek. |
| --- | --- |

(22)

Da bi bila obdelava zakonita, bi bilo treba osebne podatke obdelati, ker je to potrebno za opravljanje nalog, ki jih v javnem interesu izvajajo institucije in organi Unije, ali pri izvajanju njihove uradne pristojnosti, ker je to potrebno za izpolnitev pravne obveznosti, ki velja za upravljavca, ali na kateri drugi zakoniti podlagi iz te uredbe, vključno s privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v obdelavo ali ker je obdelava potrebna za izvajanje pogodbe, katere pogodbena stranka je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za izvajanje ukrepov na zahtevo takega posameznika pred sklenitvijo pogodbe. Obdelava osebnih podatkov za opravljanje nalog, ki jih v javnem interesu izvajajo institucije in organi Unije, vključuje obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za upravljanje in delovanje teh institucij in organov. Obdelava osebnih podatkov bi se morala prav tako šteti za zakonito, kadar je potrebna za zaščito interesa, ki je bistven za življenje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za življenje drugega posameznika. Obdelava osebnih podatkov na podlagi življenjskih interesov drugega posameznika bi se načeloma lahko izvajala le, kadar obdelave ni mogoče očitno izvesti na drugi pravni podlagi. Nekatere vrste obdelave lahko služijo tako pomembnim razlogom v javnem interesu kot življenjskim interesom posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, na primer kadar je obdelava potrebna v humanitarne namene, tudi za spremljanje epidemij in njihovega širjenja ali v izrednih humanitarnih razmerah, zlasti pri naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroči človek.

| (23) | Pravo Unije, na katerega se sklicuje ta uredba, bi moralo biti jasno in natančno, njegova uporaba pa predvidljiva za osebe, na katere se nanaša, v skladu z zahtevami iz Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. |
| --- | --- |

(23)

Pravo Unije, na katerega se sklicuje ta uredba, bi moralo biti jasno in natančno, njegova uporaba pa predvidljiva za osebe, na katere se nanaša, v skladu z zahtevami iz Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

| (24) | Notranja pravila, na katera se sklicuje ta uredba, bi morala biti jasni in natančni akti splošne uporabe s pravnimi učinki za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. Sprejeti pa bi morali biti na najvišji ravni vodstva institucij in organov Unije v okviru njihovih pristojnosti in v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje. Objavljena bi morala biti v Uradnem listu Evropske unije. Uporaba teh pravil bi morala biti predvidljiva za osebe, na katere se nanašajo, ter skladna z zahtevami iz Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Notranja pravila imajo lahko obliko sklepov, zlasti če jih sprejmejo institucije Unije. |
| --- | --- |

(24)

Notranja pravila, na katera se sklicuje ta uredba, bi morala biti jasni in natančni akti splošne uporabe s pravnimi učinki za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. Sprejeti pa bi morali biti na najvišji ravni vodstva institucij in organov Unije v okviru njihovih pristojnosti in v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje. Objavljena bi morala biti v Uradnem listu Evropske unije. Uporaba teh pravil bi morala biti predvidljiva za osebe, na katere se nanašajo, ter skladna z zahtevami iz Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Notranja pravila imajo lahko obliko sklepov, zlasti če jih sprejmejo institucije Unije.

| (25) | Obdelava osebnih podatkov za druge namene kot tiste, za katere so bili osebni podatki prvotno zbrani, bi morala biti dovoljena le, kadar je združljiva z nameni, za katere so bili osebni podatki prvotno zbrani. V takšnem primeru ni potrebna ločena pravna podlaga od tiste, na podlagi katere so bili osebni podatki zbrani. Če je obdelava potrebna za izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu, se lahko naloge in nameni, za katere bi se nadaljnja obdelava morala šteti za združljivo in zakonito, določijo in opredelijo s pravom Unije. Nadaljnja obdelava v namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene bi morala veljati za združljivo zakonito dejanje obdelave. Pravna podlaga, ki se za obdelavo osebnih podatkov določi s pravom Unije, je lahko tudi pravna podlaga za nadaljnjo obdelavo. Za ugotovitev, ali je namen nadaljnje obdelave združljiv z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani, bi moral upravljavec, potem ko je izpolnil vse zahteve glede zakonitosti prvotne obdelave, med drugim upoštevati morebitno povezavo med prvotnimi nameni in nameni načrtovane nadaljnje obdelave; okoliščine, v katerih so bili osebni podatki zbrani, zlasti razumna pričakovanja posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o nadaljnji uporabi teh podatkov ob upoštevanju njihovega razmerja z upravljavcem; naravo osebnih podatkov; posledice načrtovane nadaljnje obdelave za te posameznike in obstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, tako pri prvotnih kot načrtovanih nadaljnjih dejanjih obdelave. |
| --- | --- |

(25)

Obdelava osebnih podatkov za druge namene kot tiste, za katere so bili osebni podatki prvotno zbrani, bi morala biti dovoljena le, kadar je združljiva z nameni, za katere so bili osebni podatki prvotno zbrani. V takšnem primeru ni potrebna ločena pravna podlaga od tiste, na podlagi katere so bili osebni podatki zbrani. Če je obdelava potrebna za izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu, se lahko naloge in nameni, za katere bi se nadaljnja obdelava morala šteti za združljivo in zakonito, določijo in opredelijo s pravom Unije. Nadaljnja obdelava v namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene bi morala veljati za združljivo zakonito dejanje obdelave. Pravna podlaga, ki se za obdelavo osebnih podatkov določi s pravom Unije, je lahko tudi pravna podlaga za nadaljnjo obdelavo. Za ugotovitev, ali je namen nadaljnje obdelave združljiv z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani, bi moral upravljavec, potem ko je izpolnil vse zahteve glede zakonitosti prvotne obdelave, med drugim upoštevati morebitno povezavo med prvotnimi nameni in nameni načrtovane nadaljnje obdelave; okoliščine, v katerih so bili osebni podatki zbrani, zlasti razumna pričakovanja posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o nadaljnji uporabi teh podatkov ob upoštevanju njihovega razmerja z upravljavcem; naravo osebnih podatkov; posledice načrtovane nadaljnje obdelave za te posameznike in obstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, tako pri prvotnih kot načrtovanih nadaljnjih dejanjih obdelave.

| (26) | Kadar obdelava temelji na privolitvi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral biti upravljavec zmožen dokazati, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, privolil v dejanje obdelave. Zlasti v okviru pisne izjave o drugi zadevi bi morali zaščitni ukrepi zagotoviti, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zaveda dejstva, da daje privolitev in v kakšnem obsegu jo daje. V skladu z Direktivo Sveta 93/13/EGS (6) bi moral upravljavec vnaprej pripraviti izjavo o privolitvi, ki bi morala biti v razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku in ne bi smela vsebovati nedovoljenih pogojev. Da bi posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko dal ozaveščeno privolitev, bi moral poznati vsaj identiteto upravljavca in namene obdelave osebnih podatkov. Privolitev se ne bi smela šteti za prostovoljno, če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nima možnosti dejanske ali prostovoljne izbire ali privolitve ne more zavrniti ali preklicati brez škode. |
| --- | --- |

(26)

Kadar obdelava temelji na privolitvi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral biti upravljavec zmožen dokazati, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, privolil v dejanje obdelave. Zlasti v okviru pisne izjave o drugi zadevi bi morali zaščitni ukrepi zagotoviti, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zaveda dejstva, da daje privolitev in v kakšnem obsegu jo daje. V skladu z Direktivo Sveta 93/13/EGS (6) bi moral upravljavec vnaprej pripraviti izjavo o privolitvi, ki bi morala biti v razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku in ne bi smela vsebovati nedovoljenih pogojev. Da bi posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko dal ozaveščeno privolitev, bi moral poznati vsaj identiteto upravljavca in namene obdelave osebnih podatkov. Privolitev se ne bi smela šteti za prostovoljno, če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nima možnosti dejanske ali prostovoljne izbire ali privolitve ne more zavrniti ali preklicati brez škode.

| (27) | Otroci potrebujejo posebno varstvo v zvezi s svojimi osebnimi podatki, saj se morda manj zavedajo zadevnih tveganj, posledic in zaščitnih ukrepov in svojih pravic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Tako posebno varstvo bi moralo zadevati zlasti ustvarjanje osebnostnih profilov in zbiranje osebnih podatkov v zvezi z otroki pri uporabi storitev, ki se na spletnih mestih institucij in organov Unije nudijo neposredno otroku, kot so storitve medosebne komunikacije ali spletna prodaja vstopnic, in obdelava osebnih podatkov temelji na privolitvi. |
| --- | --- |

(27)

Otroci potrebujejo posebno varstvo v zvezi s svojimi osebnimi podatki, saj se morda manj zavedajo zadevnih tveganj, posledic in zaščitnih ukrepov in svojih pravic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Tako posebno varstvo bi moralo zadevati zlasti ustvarjanje osebnostnih profilov in zbiranje osebnih podatkov v zvezi z otroki pri uporabi storitev, ki se na spletnih mestih institucij in organov Unije nudijo neposredno otroku, kot so storitve medosebne komunikacije ali spletna prodaja vstopnic, in obdelava osebnih podatkov temelji na privolitvi.

| (28) | Kadar uporabniki, ustanovljeni v Uniji, ki niso institucije in organi Unije, želijo, da jim institucije in organi Unije prenesejo osebne podatke, bi morali ti uporabniki izkazati, da je prenos podatkov tem uporabnikom potreben bodisi za opravljanje njihove naloge, ki se izvaja v javnem interesu, bodisi pri izvajanju javne oblasti, ki jim je bila dodeljena. Kot druga možnost bi morali uporabniki izkazati, da je prenos potreben za poseben namen v javnem interesu, pri čemer bi moral upravljavec ugotoviti, ali obstaja razlog za domnevo, da bi pri tem lahko šlo za poseg v zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V takšnih primerih bi moral upravljavec na preverljiv način pretehtati različne navzkrižne interese, da bi ocenil sorazmernost zahtevanega prenosa osebnih podatkov. Poseben namen v javnem interesu je lahko povezan s preglednostjo institucij in organov Unije. Poleg tega bi morale institucije in organi Unije bi morali tako potrebo dokazati, kadar se prenos izvede na njihovo pobudo, v skladu z načelom preglednosti in dobrega upravljanja. Zahteve, ki jih ta uredba določa za prenos podatkov uporabnikom, ustanovljenim v Uniji, ki niso institucije in organi Unije, bi bilo treba razumeti tako, da dopolnjujejo pogoje za zakonito obdelavo. |
| --- | --- |

(28)

Kadar uporabniki, ustanovljeni v Uniji, ki niso institucije in organi Unije, želijo, da jim institucije in organi Unije prenesejo osebne podatke, bi morali ti uporabniki izkazati, da je prenos podatkov tem uporabnikom potreben bodisi za opravljanje njihove naloge, ki se izvaja v javnem interesu, bodisi pri izvajanju javne oblasti, ki jim je bila dodeljena. Kot druga možnost bi morali uporabniki izkazati, da je prenos potreben za poseben namen v javnem interesu, pri čemer bi moral upravljavec ugotoviti, ali obstaja razlog za domnevo, da bi pri tem lahko šlo za poseg v zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V takšnih primerih bi moral upravljavec na preverljiv način pretehtati različne navzkrižne interese, da bi ocenil sorazmernost zahtevanega prenosa osebnih podatkov. Poseben namen v javnem interesu je lahko povezan s preglednostjo institucij in organov Unije. Poleg tega bi morale institucije in organi Unije bi morali tako potrebo dokazati, kadar se prenos izvede na njihovo pobudo, v skladu z načelom preglednosti in dobrega upravljanja. Zahteve, ki jih ta uredba določa za prenos podatkov uporabnikom, ustanovljenim v Uniji, ki niso institucije in organi Unije, bi bilo treba razumeti tako, da dopolnjujejo pogoje za zakonito obdelavo.

| (29) | Posebno varstvo si zaslužijo osebni podatki, ki so po svoji naravi posebej občutljivi z vidika temeljnih pravic in svoboščin, saj bi lahko okoliščine njihove obdelave resno ogrozile temeljne pravice in svoboščine. Taki osebni podatki se ne bi smeli obdelovati, razen če so izpolnjeni posebni pogoji, določeni v tej uredbi. Ti osebni podatki bi morali vključevati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, pri čemer uporaba pojma „rasno poreklo“ v tej uredbi ne pomeni, da Unija priznava teorije, ki poskušajo dokazati obstoj različnih človeških ras. Obdelava fotografij se ne bi smela sistematično šteti za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov, saj spadajo v opredelitev biometričnih podatkov le, kadar so obdelane s posebnimi tehničnimi sredstvi, ki omogočajo edinstveno identifikacijo ali avtentikacijo posameznika. Poleg posebnih zahtev za obdelavo občutljivih podatkov bi morala veljati splošna načela in druga pravila iz te uredbe, zlasti glede pogojev zakonite obdelave. Izrecno bi morala biti določena odstopanja od splošne prepovedi obdelave takšnih posebnih vrst osebnih podatkov, med drugim kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, da izrecno privolitev, ali glede posebnih potreb, zlasti kadar se obdelava izvaja v okviru zakonitih dejavnosti nekaterih združenj ali ustanov, katerih namen je omogočiti uresničevanje temeljnih svoboščin. |
| --- | --- |

(29)

Posebno varstvo si zaslužijo osebni podatki, ki so po svoji naravi posebej občutljivi z vidika temeljnih pravic in svoboščin, saj bi lahko okoliščine njihove obdelave resno ogrozile temeljne pravice in svoboščine. Taki osebni podatki se ne bi smeli obdelovati, razen če so izpolnjeni posebni pogoji, določeni v tej uredbi. Ti osebni podatki bi morali vključevati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, pri čemer uporaba pojma „rasno poreklo“ v tej uredbi ne pomeni, da Unija priznava teorije, ki poskušajo dokazati obstoj različnih človeških ras. Obdelava fotografij se ne bi smela sistematično šteti za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov, saj spadajo v opredelitev biometričnih podatkov le, kadar so obdelane s posebnimi tehničnimi sredstvi, ki omogočajo edinstveno identifikacijo ali avtentikacijo posameznika. Poleg posebnih zahtev za obdelavo občutljivih podatkov bi morala veljati splošna načela in druga pravila iz te uredbe, zlasti glede pogojev zakonite obdelave. Izrecno bi morala biti določena odstopanja od splošne prepovedi obdelave takšnih posebnih vrst osebnih podatkov, med drugim kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, da izrecno privolitev, ali glede posebnih potreb, zlasti kadar se obdelava izvaja v okviru zakonitih dejavnosti nekaterih združenj ali ustanov, katerih namen je omogočiti uresničevanje temeljnih svoboščin.

| (30) | Posebne vrste osebnih podatkov, ki potrebujejo višjo zaščito, bi se lahko obdelovale v namene, povezane z zdravjem, le kadar je to potrebno za doseganje teh namenov v korist posameznikov in družbe kot celote, zlasti v okviru upravljanja storitev in sistemov zdravstvenega ali socialnega varstva. Zato bi bilo treba v tej uredbi ob upoštevanju posebnih potreb določiti usklajene pogoje za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov v zvezi z zdravjem, zlasti kadar take podatke v določene namene v zvezi z zdravjem obdelujejo osebe, za katere velja pravna obveznost varovanja poklicne skrivnosti. V pravu Unije bi bilo treba določiti posebne in ustrezne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in osebnih podatkov posameznikov. |
| --- | --- |

(30)

Posebne vrste osebnih podatkov, ki potrebujejo višjo zaščito, bi se lahko obdelovale v namene, povezane z zdravjem, le kadar je to potrebno za doseganje teh namenov v korist posameznikov in družbe kot celote, zlasti v okviru upravljanja storitev in sistemov zdravstvenega ali socialnega varstva. Zato bi bilo treba v tej uredbi ob upoštevanju posebnih potreb določiti usklajene pogoje za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov v zvezi z zdravjem, zlasti kadar take podatke v določene namene v zvezi z zdravjem obdelujejo osebe, za katere velja pravna obveznost varovanja poklicne skrivnosti. V pravu Unije bi bilo treba določiti posebne in ustrezne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in osebnih podatkov posameznikov.

| (31) | Obdelava posebnih vrst osebnih podatkov je lahko potrebna iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja brez privolitve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Za takšno obdelavo bi morali veljati ustrezni in posebni ukrepi za zaščito pravic in svoboščin posameznikov. V zvezi s tem bi bilo treba pojem „javno zdravje“ razlagati, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7), kjer pomeni vse elemente, povezane z zdravjem, in sicer zdravstveno stanje, vključno z obolevnostjo in invalidnostjo, determinante, ki vplivajo na zdravstveno stanje, potrebe zdravstvenega varstva, vire, namenjene zdravstvenemu varstvu, zagotavljanje in splošni dostop do zdravstvenega varstva, pa tudi izdatke in financiranje zdravstvenega varstva ter vzroke smrtnosti. Zaradi take obdelave podatkov v zvezi z zdravjem iz razlogov javnega interesa se osebni podatki ne bi smeli obdelovati v druge namene. |
| --- | --- |

(31)

Obdelava posebnih vrst osebnih podatkov je lahko potrebna iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja brez privolitve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Za takšno obdelavo bi morali veljati ustrezni in posebni ukrepi za zaščito pravic in svoboščin posameznikov. V zvezi s tem bi bilo treba pojem „javno zdravje“ razlagati, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7), kjer pomeni vse elemente, povezane z zdravjem, in sicer zdravstveno stanje, vključno z obolevnostjo in invalidnostjo, determinante, ki vplivajo na zdravstveno stanje, potrebe zdravstvenega varstva, vire, namenjene zdravstvenemu varstvu, zagotavljanje in splošni dostop do zdravstvenega varstva, pa tudi izdatke in financiranje zdravstvenega varstva ter vzroke smrtnosti. Zaradi take obdelave podatkov v zvezi z zdravjem iz razlogov javnega interesa se osebni podatki ne bi smeli obdelovati v druge namene.

| (32) | Če osebni podatki, ki jih obdeluje upravljavec, slednjemu ne omogočajo identifikacije posameznika, upravljavec podatkov ne bi smel biti zavezan pridobiti dodatnih informacij, da bi ugotovil identiteto posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, samo zaradi skladnosti s katero koli določbo te uredbe. Vendar pa upravljavec ne bi smel zavrniti dodatnih informacij, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, predloži z namenom uresničevanja svojih pravic. Identifikacija bi morala vključevati digitalno identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, denimo, z mehanizmom avtentikacije, na primer da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, uporablja isto poverilnico za prijavo na spletne storitve, ki jo ponuja upravljavec podatkov. |
| --- | --- |

(32)

Če osebni podatki, ki jih obdeluje upravljavec, slednjemu ne omogočajo identifikacije posameznika, upravljavec podatkov ne bi smel biti zavezan pridobiti dodatnih informacij, da bi ugotovil identiteto posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, samo zaradi skladnosti s katero koli določbo te uredbe. Vendar pa upravljavec ne bi smel zavrniti dodatnih informacij, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, predloži z namenom uresničevanja svojih pravic. Identifikacija bi morala vključevati digitalno identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, denimo, z mehanizmom avtentikacije, na primer da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, uporablja isto poverilnico za prijavo na spletne storitve, ki jo ponuja upravljavec podatkov.

| (33) | Pri obdelavi osebnih podatkov za namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene bi bilo treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s to uredbo. S temi zaščitnimi ukrepi bi bilo treba zagotoviti, da se sprejmejo tehnični in organizacijski ukrepi, s katerimi se zagotovi zlasti spoštovanje načela najmanjšega obsega podatkov. Nadaljnja obdelava osebnih podatkov v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene se opravi, kadar je upravljavec ocenil izvedljivost uresničitve teh namenov z obdelavo osebnih podatkov, ki ne omogočajo ali ne omogočajo več identifikacije posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pod pogojem, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi (kot je, na primer, psevdonimizacija osebnih podatkov). Institucije in organi Unije bi morali v pravu Unije, ki lahko vključuje notranje predpise, ki jih sprejmejo institucije in organi Unije v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za obdelavo osebnih podatkov v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene. |
| --- | --- |

(33)

Pri obdelavi osebnih podatkov za namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene bi bilo treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s to uredbo. S temi zaščitnimi ukrepi bi bilo treba zagotoviti, da se sprejmejo tehnični in organizacijski ukrepi, s katerimi se zagotovi zlasti spoštovanje načela najmanjšega obsega podatkov. Nadaljnja obdelava osebnih podatkov v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene se opravi, kadar je upravljavec ocenil izvedljivost uresničitve teh namenov z obdelavo osebnih podatkov, ki ne omogočajo ali ne omogočajo več identifikacije posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pod pogojem, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi (kot je, na primer, psevdonimizacija osebnih podatkov). Institucije in organi Unije bi morali v pravu Unije, ki lahko vključuje notranje predpise, ki jih sprejmejo institucije in organi Unije v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za obdelavo osebnih podatkov v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene.

| (34) | Zagotoviti bi bilo treba načine za lažje uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz te uredbe, vključno z mehanizmi, s katerimi se zahtevajo in po potrebi brezplačno pridobijo zlasti dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ter uresničuje pravica do ugovora. Upravljavec bi zato moral omogočiti tudi elektronsko vlaganje zahtev, zlasti kadar se osebni podatki obdelujejo z elektronskimi sredstvi. Upravljavec bi moral biti zavezan, da na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, odgovori brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v enem mesecu in da v primeru, ko ne namerava izpolniti take zahteve, to utemelji. |
| --- | --- |

(34)

Zagotoviti bi bilo treba načine za lažje uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz te uredbe, vključno z mehanizmi, s katerimi se zahtevajo in po potrebi brezplačno pridobijo zlasti dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ter uresničuje pravica do ugovora. Upravljavec bi zato moral omogočiti tudi elektronsko vlaganje zahtev, zlasti kadar se osebni podatki obdelujejo z elektronskimi sredstvi. Upravljavec bi moral biti zavezan, da na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, odgovori brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v enem mesecu in da v primeru, ko ne namerava izpolniti take zahteve, to utemelji.

| (35) | Načeli poštene in pregledne obdelave zahtevata, da je treba posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvestiti o obstoju dejanja obdelave in njegovih namenih. Upravljavec bi moral posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotoviti vse dodatne informacije, potrebne za zagotavljanje poštene in pregledne obdelave ob upoštevanju specifičnih okoliščin in okvira obdelave osebnih podatkov. Poleg tega bi moral biti ta posameznik obveščen o obstoju oblikovanja profilov in njegovih posledicah. Kadar se osebni podatki pridobijo od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi ga bilo treba obvestiti tudi o tem, ali je dolžan predložiti osebne podatke, in o posledicah, kadar takih podatkov ne predloži. Te informacije se lahko navedejo skupaj z uporabo standardiziranih ikon, da se na jasno razviden, razumljiv in berljiv način zagotovi smiseln pregled načrtovane obdelave. Kadar so ikone navedene v elektronski obliki, bi morale biti strojno berljive. |
| --- | --- |

(35)

Načeli poštene in pregledne obdelave zahtevata, da je treba posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvestiti o obstoju dejanja obdelave in njegovih namenih. Upravljavec bi moral posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotoviti vse dodatne informacije, potrebne za zagotavljanje poštene in pregledne obdelave ob upoštevanju specifičnih okoliščin in okvira obdelave osebnih podatkov. Poleg tega bi moral biti ta posameznik obveščen o obstoju oblikovanja profilov in njegovih posledicah. Kadar se osebni podatki pridobijo od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi ga bilo treba obvestiti tudi o tem, ali je dolžan predložiti osebne podatke, in o posledicah, kadar takih podatkov ne predloži. Te informacije se lahko navedejo skupaj z uporabo standardiziranih ikon, da se na jasno razviden, razumljiv in berljiv način zagotovi smiseln pregled načrtovane obdelave. Kadar so ikone navedene v elektronski obliki, bi morale biti strojno berljive.

| (36) | Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, bi bilo treba o obdelavi osebnih podatkov v zvezi z njimi obvestiti v trenutku zbiranja podatkov od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali, kadar se osebni podatki pridobijo iz drugega vira, v ustreznem roku odvisno od okoliščin primera. Kadar se lahko osebni podatki zakonito razkrijejo drugemu uporabniku, bi moral biti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obveščen, ko se osebni podatki prvič razkrijejo uporabniku. Kadar namerava upravljavec obdelovati osebne podatke za namen, ki ni namen, za katerega so bili zbrani, bi moral upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pred tako nadaljnjo obdelavo podatkov zagotoviti informacije o tem drugem namenu in druge potrebne informacije. Kadar temu posamezniku ni mogoče sporočiti izvora osebnih podatkov zaradi uporabe različnih virov, bi mu bilo treba zagotoviti splošne informacije. |
| --- | --- |

(36)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, bi bilo treba o obdelavi osebnih podatkov v zvezi z njimi obvestiti v trenutku zbiranja podatkov od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali, kadar se osebni podatki pridobijo iz drugega vira, v ustreznem roku odvisno od okoliščin primera. Kadar se lahko osebni podatki zakonito razkrijejo drugemu uporabniku, bi moral biti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obveščen, ko se osebni podatki prvič razkrijejo uporabniku. Kadar namerava upravljavec obdelovati osebne podatke za namen, ki ni namen, za katerega so bili zbrani, bi moral upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pred tako nadaljnjo obdelavo podatkov zagotoviti informacije o tem drugem namenu in druge potrebne informacije. Kadar temu posamezniku ni mogoče sporočiti izvora osebnih podatkov zaradi uporabe različnih virov, bi mu bilo treba zagotoviti splošne informacije.

| (37) | Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico dostopa do osebnih podatkov, ki so bili zbrani v zvezi z njim, in do enostavnega uresničevanja te pravice v razumnih časovnih presledkih, da bi se seznanil z obdelavo in preveril njeno zakonitost. To vključuje pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da imajo dostop do podatkov v zvezi s svojim zdravjem, na primer podatkov v njihovi zdravstveni kartoteki, ki vključuje informacije, kot so diagnoze, izvidi preiskav, ocene lečečih zdravnikov in druga zdravljenja ali posegi. Zato bi moral vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, imeti pravico do seznanitve s sporočilom in njegove pridobitve, zlasti o namenih obdelave osebnih podatkov, po možnosti o obdobju, za katerega so osebni podatki obdelani, uporabnikih osebnih podatkov, o razlogih za morebitno avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in, vsaj v primerih, kadar obdelava temelji na oblikovanju profilov, o posledicah take obdelave. Ta pravica ne bi smela negativno vplivati na pravice ali svoboščine drugih, vključno s poslovnimi skrivnostmi ali intelektualno lastnino, ter predvsem na avtorske pravice, ki ščitijo programsko opremo. To pa ne bi smelo povzročiti, da se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zavrne dostop do vseh informacij. Kadar upravljavec obdeluje veliko količino informacij v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral upravljavec imeti možnost, da pred zagotovitvijo informacij od tega posameznika zahteva, naj podrobno opredeli, na katere informacije ali dejavnosti obdelave se zahteva nanaša. |
| --- | --- |

(37)

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico dostopa do osebnih podatkov, ki so bili zbrani v zvezi z njim, in do enostavnega uresničevanja te pravice v razumnih časovnih presledkih, da bi se seznanil z obdelavo in preveril njeno zakonitost. To vključuje pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da imajo dostop do podatkov v zvezi s svojim zdravjem, na primer podatkov v njihovi zdravstveni kartoteki, ki vključuje informacije, kot so diagnoze, izvidi preiskav, ocene lečečih zdravnikov in druga zdravljenja ali posegi. Zato bi moral vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, imeti pravico do seznanitve s sporočilom in njegove pridobitve, zlasti o namenih obdelave osebnih podatkov, po možnosti o obdobju, za katerega so osebni podatki obdelani, uporabnikih osebnih podatkov, o razlogih za morebitno avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in, vsaj v primerih, kadar obdelava temelji na oblikovanju profilov, o posledicah take obdelave. Ta pravica ne bi smela negativno vplivati na pravice ali svoboščine drugih, vključno s poslovnimi skrivnostmi ali intelektualno lastnino, ter predvsem na avtorske pravice, ki ščitijo programsko opremo. To pa ne bi smelo povzročiti, da se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zavrne dostop do vseh informacij. Kadar upravljavec obdeluje veliko količino informacij v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral upravljavec imeti možnost, da pred zagotovitvijo informacij od tega posameznika zahteva, naj podrobno opredeli, na katere informacije ali dejavnosti obdelave se zahteva nanaša.

| (38) | Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico do popravka osebnih podatkov v zvezi z njim in „pravico do pozabe“, kadar hramba takih podatkov krši to uredbo ali pravo Unije, ki velja za upravljavca. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico do tega, da se njegovi osebni podatki izbrišejo in se ne obdelujejo več, kadar osebni podatki niso več potrebni za namene, za katere so bili zbrani ali kako drugače obdelani, kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, prekliče svojo privolitev ali ugovarja obdelavi osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, ali kadar obdelava njegovih osebnih podatkov kako drugače ni v skladu s to uredbo. Ta pravica je zlasti pomembna, kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, dal svojo privolitev kot otrok in se ni v celoti zavedal tveganj, povezanih z obdelavo, ter želi pozneje take osebne podatke odstraniti, zlasti z interneta. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti možnost, da to pravico uresničuje ne glede na dejstvo, da ni več otrok. Vendar bi morala biti nadaljnja hramba osebnih podatkov zakonita, če je to potrebno za uresničevanje pravice do svobode izražanja in obveščanja, izpolnjevanje pravnih obveznosti, izvajanje nalog v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu, iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja, za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene ali za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

(38)

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico do popravka osebnih podatkov v zvezi z njim in „pravico do pozabe“, kadar hramba takih podatkov krši to uredbo ali pravo Unije, ki velja za upravljavca. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico do tega, da se njegovi osebni podatki izbrišejo in se ne obdelujejo več, kadar osebni podatki niso več potrebni za namene, za katere so bili zbrani ali kako drugače obdelani, kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, prekliče svojo privolitev ali ugovarja obdelavi osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, ali kadar obdelava njegovih osebnih podatkov kako drugače ni v skladu s to uredbo. Ta pravica je zlasti pomembna, kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, dal svojo privolitev kot otrok in se ni v celoti zavedal tveganj, povezanih z obdelavo, ter želi pozneje take osebne podatke odstraniti, zlasti z interneta. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti možnost, da to pravico uresničuje ne glede na dejstvo, da ni več otrok. Vendar bi morala biti nadaljnja hramba osebnih podatkov zakonita, če je to potrebno za uresničevanje pravice do svobode izražanja in obveščanja, izpolnjevanje pravnih obveznosti, izvajanje nalog v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu, iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja, za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene ali za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

| (39) | Za okrepitev pravice do pozabe v spletnem okolju bi bilo treba pravico do izbrisa razširiti tako, da bi zahtevali, da mora upravljavec, ki je osebne podatke dal v javnost, obvestiti upravljavce, ki take osebne podatke obdelujejo, da izbrišejo vse povezave do teh osebnih podatkov ali kopije ali prenovitve teh osebnih podatkov. Pri tem bi moral upravljavec ob upoštevanju razpoložljive tehnologije in sredstev, ki jih ima na voljo, vključno s tehničnimi ukrepi, sprejeti razumne ukrepe, da bi upravljavce, ki obdelujejo osebne podatke, obvestil o zahtevi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(39)

Za okrepitev pravice do pozabe v spletnem okolju bi bilo treba pravico do izbrisa razširiti tako, da bi zahtevali, da mora upravljavec, ki je osebne podatke dal v javnost, obvestiti upravljavce, ki take osebne podatke obdelujejo, da izbrišejo vse povezave do teh osebnih podatkov ali kopije ali prenovitve teh osebnih podatkov. Pri tem bi moral upravljavec ob upoštevanju razpoložljive tehnologije in sredstev, ki jih ima na voljo, vključno s tehničnimi ukrepi, sprejeti razumne ukrepe, da bi upravljavce, ki obdelujejo osebne podatke, obvestil o zahtevi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

| (40) | Metode za omejitev obdelave osebnih podatkov bi lahko med drugim zajemale začasni prenos izbranih podatkov v drug sistem za obdelavo, preprečitev dostopnosti izbranih osebnih podatkov uporabnikom ali začasno odstranitev objavljenih podatkov s spletnega mesta. Pri avtomatiziranih zbirkah bi bilo treba omejitev obdelave načeloma zagotoviti s tehničnimi sredstvi na način, da se osebni podatki nadalje več ne obdelujejo in jih ni mogoče spremeniti. Dejstvo, da je obdelava osebnih podatkov omejena, bi moralo biti jasno navedeno v zbirki. |
| --- | --- |

(40)

Metode za omejitev obdelave osebnih podatkov bi lahko med drugim zajemale začasni prenos izbranih podatkov v drug sistem za obdelavo, preprečitev dostopnosti izbranih osebnih podatkov uporabnikom ali začasno odstranitev objavljenih podatkov s spletnega mesta. Pri avtomatiziranih zbirkah bi bilo treba omejitev obdelave načeloma zagotoviti s tehničnimi sredstvi na način, da se osebni podatki nadalje več ne obdelujejo in jih ni mogoče spremeniti. Dejstvo, da je obdelava osebnih podatkov omejena, bi moralo biti jasno navedeno v zbirki.

| (41) | Da bi še dodatno okrepili nadzor nad lastnimi podatki, kadar se obdelava osebnih podatkov izvaja z avtomatskimi sredstvi, bi moral posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, imeti tudi možnost, da prejme osebne podatke v zvezi z njim, ki jih je posredoval upravljavcu, v strukturirani, splošno uporabljani, strojno berljivi in interoperabilni obliki in jih posreduje drugemu upravljavcu. Upravljavce podatkov bi bilo treba spodbuditi k razvoju interoperabilnih oblik, ki omogočajo prenosljivost podatkov. Ta pravica bi morala veljati, kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, te podatke zagotovil na podlagi svoje privolitve ali kadar je obdelava potrebna za izvajanje pogodbe. Zato ne bi smela veljati, kadar je obdelava osebnih podatkov nujna za izpolnjevanje pravne obveznosti, ki velja za upravljavca, ali izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, ki je bila dodeljena upravljavcu. Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do posredovanja ali prejemanja osebnih podatkov v zvezi z njim ne bi smela ustvariti obveznosti za upravljavca, da mora sprejeti ali vzdrževati sisteme za obdelavo, ki so tehnično združljivi. Kadar določeni niz osebnih podatkov zadeva več kot enega posameznika, na katerega se ti podatki nanašajo, pravica do prejemanja osebnih podatkov ne bi smela posegati v pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s to uredbo. Poleg tega ta pravica ne bi smela posegati v pravico posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zahteva izbris osebnih podatkov, in v omejitve te pravice, kakor je določeno v tej uredbi, zlasti pa ne bi smela pomeniti izbrisa osebnih podatkov, ki jih je posameznik, na katerega se ti nanašajo, zagotovil za izvajanje pogodbe, in sicer kolikor in dokler so osebni podatki potrebni za izvajanje te pogodbe. Kadar je to tehnično izvedljivo, bi posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, moral imeti pravico doseči, da se osebni podatki prenesejo neposredno od enega upravljavca k drugemu. |
| --- | --- |

(41)

Da bi še dodatno okrepili nadzor nad lastnimi podatki, kadar se obdelava osebnih podatkov izvaja z avtomatskimi sredstvi, bi moral posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, imeti tudi možnost, da prejme osebne podatke v zvezi z njim, ki jih je posredoval upravljavcu, v strukturirani, splošno uporabljani, strojno berljivi in interoperabilni obliki in jih posreduje drugemu upravljavcu. Upravljavce podatkov bi bilo treba spodbuditi k razvoju interoperabilnih oblik, ki omogočajo prenosljivost podatkov. Ta pravica bi morala veljati, kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, te podatke zagotovil na podlagi svoje privolitve ali kadar je obdelava potrebna za izvajanje pogodbe. Zato ne bi smela veljati, kadar je obdelava osebnih podatkov nujna za izpolnjevanje pravne obveznosti, ki velja za upravljavca, ali izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, ki je bila dodeljena upravljavcu. Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do posredovanja ali prejemanja osebnih podatkov v zvezi z njim ne bi smela ustvariti obveznosti za upravljavca, da mora sprejeti ali vzdrževati sisteme za obdelavo, ki so tehnično združljivi. Kadar določeni niz osebnih podatkov zadeva več kot enega posameznika, na katerega se ti podatki nanašajo, pravica do prejemanja osebnih podatkov ne bi smela posegati v pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s to uredbo. Poleg tega ta pravica ne bi smela posegati v pravico posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zahteva izbris osebnih podatkov, in v omejitve te pravice, kakor je določeno v tej uredbi, zlasti pa ne bi smela pomeniti izbrisa osebnih podatkov, ki jih je posameznik, na katerega se ti nanašajo, zagotovil za izvajanje pogodbe, in sicer kolikor in dokler so osebni podatki potrebni za izvajanje te pogodbe. Kadar je to tehnično izvedljivo, bi posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, moral imeti pravico doseči, da se osebni podatki prenesejo neposredno od enega upravljavca k drugemu.

| (42) | Kadar se lahko osebni podatki zakonito obdelujejo, ker je obdelava potrebna za izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, ki je bila dodeljena upravljavcu, bi moral imeti vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, kljub temu pravico ugovarjati obdelavi katerih koli osebnih podatkov, povezanih z njegovim posebnim položajem. Upravljavec bi moral dokazati, da njegovi nujni zakoniti interesi prevladajo nad interesi ali temeljnimi pravicami in svoboščinami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(42)

Kadar se lahko osebni podatki zakonito obdelujejo, ker je obdelava potrebna za izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, ki je bila dodeljena upravljavcu, bi moral imeti vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, kljub temu pravico ugovarjati obdelavi katerih koli osebnih podatkov, povezanih z njegovim posebnim položajem. Upravljavec bi moral dokazati, da njegovi nujni zakoniti interesi prevladajo nad interesi ali temeljnimi pravicami in svoboščinami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

| (43) | Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da zanj ne bi veljala odločitev, ki lahko vključuje ukrep, o ocenjevanju osebnih vidikov v zvezi z njim, ki temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi in ima pravne učinke v zvezi z njim ali podobno znatno vpliva nanj, kot so prakse zaposlovanja prek spleta brez človekovega posredovanja. Taka obdelava vključuje „oblikovanje profilov“ v kakršni koli obliki avtomatizirane obdelave osebnih podatkov, na podlagi katerih se ocenjujejo osebni vidiki v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti za analizo ali predvidevanje uspešnosti pri delu, ekonomskega položaja, zdravja, osebnega okusa ali interesov, zanesljivosti ali vedenja, lokacije ali gibanja, kadar ustvarja pravne učinke v zvezi z njim ali nanj podobno znatno vpliva.
  Sprejemanje odločitev na podlagi take obdelave, vključno z oblikovanjem profilov, pa bi moralo biti dovoljeno, kadar ga izrecno dovoljuje pravo Unije. V vsakem primeru bi morali za tako obdelavo veljati ustrezni zaščitni ukrepi, ki bi morali vključevati konkretno seznanitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in pravico do osebnega posredovanja, pravico izraziti svoje stališče, pravico dobiti pojasnilo o odločitvi, ki je bila sprejeta po takem ocenjevanju, in pravico do izpodbijanja odločitve. Taki ukrepi ne bi smeli zadevati otroka. Da bi upravljavec ob upoštevanju posebnih okoliščin in okvira, v katerih se osebni podatki obdelujejo, zagotovil pošteno in pregledno obdelavo osebnih podatkov za posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, bi moral uporabiti ustrezne matematične ali statistične postopke za oblikovanje profilov, izvajati tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi bi na ustrezen način zagotovil zlasti, da se dejavniki, ki povzročijo netočnost osebnih podatkov, popravijo in tveganje napak čim bolj zmanjša, zavarovati osebne podatke tako, da se upoštevajo morebitne nevarnosti, povezane z interesi in pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter preprečiti, med drugim, diskriminatorne posledice za posameznike na podlagi rasnega ali etničnega porekla, političnega mnenja, vere ali prepričanja, članstva v sindikatu, genetskega ali zdravstvenega stanja, spolne usmerjenosti, ali obdelavo, ki privede do ukrepov, ki imajo takšne posledice. Avtomatizirano sprejemanje odločitev in oblikovanje profilov na podlagi posebnih vrst osebnih podatkov bi bilo treba dovoliti le pod posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(43)

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da zanj ne bi veljala odločitev, ki lahko vključuje ukrep, o ocenjevanju osebnih vidikov v zvezi z njim, ki temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi in ima pravne učinke v zvezi z njim ali podobno znatno vpliva nanj, kot so prakse zaposlovanja prek spleta brez človekovega posredovanja. Taka obdelava vključuje „oblikovanje profilov“ v kakršni koli obliki avtomatizirane obdelave osebnih podatkov, na podlagi katerih se ocenjujejo osebni vidiki v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti za analizo ali predvidevanje uspešnosti pri delu, ekonomskega položaja, zdravja, osebnega okusa ali interesov, zanesljivosti ali vedenja, lokacije ali gibanja, kadar ustvarja pravne učinke v zvezi z njim ali nanj podobno znatno vpliva.

Sprejemanje odločitev na podlagi take obdelave, vključno z oblikovanjem profilov, pa bi moralo biti dovoljeno, kadar ga izrecno dovoljuje pravo Unije. V vsakem primeru bi morali za tako obdelavo veljati ustrezni zaščitni ukrepi, ki bi morali vključevati konkretno seznanitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in pravico do osebnega posredovanja, pravico izraziti svoje stališče, pravico dobiti pojasnilo o odločitvi, ki je bila sprejeta po takem ocenjevanju, in pravico do izpodbijanja odločitve. Taki ukrepi ne bi smeli zadevati otroka. Da bi upravljavec ob upoštevanju posebnih okoliščin in okvira, v katerih se osebni podatki obdelujejo, zagotovil pošteno in pregledno obdelavo osebnih podatkov za posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, bi moral uporabiti ustrezne matematične ali statistične postopke za oblikovanje profilov, izvajati tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi bi na ustrezen način zagotovil zlasti, da se dejavniki, ki povzročijo netočnost osebnih podatkov, popravijo in tveganje napak čim bolj zmanjša, zavarovati osebne podatke tako, da se upoštevajo morebitne nevarnosti, povezane z interesi in pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter preprečiti, med drugim, diskriminatorne posledice za posameznike na podlagi rasnega ali etničnega porekla, političnega mnenja, vere ali prepričanja, članstva v sindikatu, genetskega ali zdravstvenega stanja, spolne usmerjenosti, ali obdelavo, ki privede do ukrepov, ki imajo takšne posledice. Avtomatizirano sprejemanje odločitev in oblikovanje profilov na podlagi posebnih vrst osebnih podatkov bi bilo treba dovoliti le pod posebnimi pogoji.

| (44) | S pravnimi akti, sprejetimi na podlagi Pogodb ali notranjih predpisov, ki jih sprejmejo institucije in organi Unije v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, se lahko uvedejo omejitve glede posebnih načel in pravic do obveščenosti, dostopa in popravka ali izbrisa osebnih podatkov, pravice do prenosljivosti podatkov, zaupnosti elektronskih komunikacijskih podatkov in sporočanja o kršitvi varstva osebnih podatkov posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in določenih s tem povezanih obveznosti upravljavcev, če je to v demokratični družbi potrebno in sorazmerno zaradi zaščite javne varnosti ter preprečevanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij. To vključuje varovanje pred grožnjami javni varnosti in njihovo preprečevanje, zaščito človeškega življenja, zlasti pri odzivu na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, notranjo varnost institucij in organov Unije, druge pomembne cilje v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti cilje skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, in vodenje javnih registrov iz razlogov splošnega javnega interesa ali varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih, vključno s socialnim varstvom, javnim zdravjem in humanitarnimi nameni. |
| --- | --- |

(44)

S pravnimi akti, sprejetimi na podlagi Pogodb ali notranjih predpisov, ki jih sprejmejo institucije in organi Unije v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, se lahko uvedejo omejitve glede posebnih načel in pravic do obveščenosti, dostopa in popravka ali izbrisa osebnih podatkov, pravice do prenosljivosti podatkov, zaupnosti elektronskih komunikacijskih podatkov in sporočanja o kršitvi varstva osebnih podatkov posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in določenih s tem povezanih obveznosti upravljavcev, če je to v demokratični družbi potrebno in sorazmerno zaradi zaščite javne varnosti ter preprečevanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij. To vključuje varovanje pred grožnjami javni varnosti in njihovo preprečevanje, zaščito človeškega življenja, zlasti pri odzivu na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, notranjo varnost institucij in organov Unije, druge pomembne cilje v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti cilje skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, in vodenje javnih registrov iz razlogov splošnega javnega interesa ali varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih, vključno s socialnim varstvom, javnim zdravjem in humanitarnimi nameni.

| (45) | Uvesti bi bilo treba pristojnost in odgovornost upravljavca glede vsake obdelave osebnih podatkov, ki jo izvede upravljavec ali je izvedena v njegovem imenu. Upravljavec bi moral zlasti izvajati ustrezne in učinkovite ukrepe ter biti zmožen dokazati skladnost dejavnosti obdelave s to direktivo, vključno z učinkovitostjo ukrepov. Ti ukrepi bi morali upoštevati naravo, obseg, okoliščine in namene obdelave ter tveganje za pravice in svoboščine posameznikov. |
| --- | --- |

(45)

Uvesti bi bilo treba pristojnost in odgovornost upravljavca glede vsake obdelave osebnih podatkov, ki jo izvede upravljavec ali je izvedena v njegovem imenu. Upravljavec bi moral zlasti izvajati ustrezne in učinkovite ukrepe ter biti zmožen dokazati skladnost dejavnosti obdelave s to direktivo, vključno z učinkovitostjo ukrepov. Ti ukrepi bi morali upoštevati naravo, obseg, okoliščine in namene obdelave ter tveganje za pravice in svoboščine posameznikov.

| (46) | Tveganje za pravice in svoboščine posameznika, ki se razlikuje po verjetnosti in resnosti, je lahko posledica obdelave osebnih podatkov, ki bi lahko povzročila fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo, zlasti: kadar obdelava lahko privede do diskriminacije, kraje ali zlorabe identitete, finančne izgube, okrnitve ugleda, izgube zaupnosti osebnih podatkov, zaščitenih s poklicno molčečnostjo, neodobrene reverzije psevdonimizacije ali katere koli druge znatne gospodarske ali socialne škode; kadar bi bile posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko odvzete pravice in svoboščine ali bi jim bilo preprečeno izvajanje nadzora nad njihovimi osebnimi podatki; kadar se obdelujejo osebni podatki, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, veroizpoved ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter obdelovanje genskih podatkov ali podatkov v zvezi z zdravjem ali podatkov v zvezi s spolnim življenjem ali kazenskimi obsodbami in prekrški ali s tem povezanimi varnostnimi ukrepi; kadar se vrednotijo osebni vidiki, zlasti analiziranje ali predvidevanje vidikov, ki zadevajo uspešnost pri delu, ekonomski položaj, zdravje, osebni okus ali interese, zanesljivost ali vedenje, lokacijo ali gibanje, da bi se ustvarili ali uporabljali osebni profili; kadar se obdelujejo osebni podatki ranljivih posameznikov, zlasti otrok, ali kadar obdelava vključuje veliko število osebnih podatkov in zadeva veliko število posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(46)

Tveganje za pravice in svoboščine posameznika, ki se razlikuje po verjetnosti in resnosti, je lahko posledica obdelave osebnih podatkov, ki bi lahko povzročila fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo, zlasti: kadar obdelava lahko privede do diskriminacije, kraje ali zlorabe identitete, finančne izgube, okrnitve ugleda, izgube zaupnosti osebnih podatkov, zaščitenih s poklicno molčečnostjo, neodobrene reverzije psevdonimizacije ali katere koli druge znatne gospodarske ali socialne škode; kadar bi bile posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko odvzete pravice in svoboščine ali bi jim bilo preprečeno izvajanje nadzora nad njihovimi osebnimi podatki; kadar se obdelujejo osebni podatki, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, veroizpoved ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter obdelovanje genskih podatkov ali podatkov v zvezi z zdravjem ali podatkov v zvezi s spolnim življenjem ali kazenskimi obsodbami in prekrški ali s tem povezanimi varnostnimi ukrepi; kadar se vrednotijo osebni vidiki, zlasti analiziranje ali predvidevanje vidikov, ki zadevajo uspešnost pri delu, ekonomski položaj, zdravje, osebni okus ali interese, zanesljivost ali vedenje, lokacijo ali gibanje, da bi se ustvarili ali uporabljali osebni profili; kadar se obdelujejo osebni podatki ranljivih posameznikov, zlasti otrok, ali kadar obdelava vključuje veliko število osebnih podatkov in zadeva veliko število posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (47) | Verjetnost in resnost tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi bilo treba ugotavljati glede na vrsto, obseg, okoliščine in namene obdelave. Tveganje bi bilo treba oceniti na podlagi objektivne ocene, s katero se določi, ali dejanja obdelave podatkov pomenijo tveganje ali veliko tveganje. |
| --- | --- |

(47)

Verjetnost in resnost tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi bilo treba ugotavljati glede na vrsto, obseg, okoliščine in namene obdelave. Tveganje bi bilo treba oceniti na podlagi objektivne ocene, s katero se določi, ali dejanja obdelave podatkov pomenijo tveganje ali veliko tveganje.

| (48) | Zaradi varstva pravic in svoboščin posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov je treba sprejeti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovili izpolnitev zahtev iz te uredbe. Da bi upravljavec lahko dokazal skladnost s to uredbo, bi moral sprejeti notranjo ureditev in izvesti ukrepe, ki spoštujejo zlasti načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Ti ukrepi bi med drugim lahko vključevali minimizacijo obdelave osebnih podatkov, čimprejšnjo psevdonimizacijo osebnih podatkov, preglednost pri nalogah in obdelavi osebnih podatkov, omogočanje posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, da spremljajo obdelavo podatkov, in omogočanje upravljavcu, da vzpostavi in izboljša varnostne ukrepe. Načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov bi morali biti upoštevani tudi pri javnih razpisih. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi varstva pravic in svoboščin posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov je treba sprejeti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovili izpolnitev zahtev iz te uredbe. Da bi upravljavec lahko dokazal skladnost s to uredbo, bi moral sprejeti notranjo ureditev in izvesti ukrepe, ki spoštujejo zlasti načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Ti ukrepi bi med drugim lahko vključevali minimizacijo obdelave osebnih podatkov, čimprejšnjo psevdonimizacijo osebnih podatkov, preglednost pri nalogah in obdelavi osebnih podatkov, omogočanje posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, da spremljajo obdelavo podatkov, in omogočanje upravljavcu, da vzpostavi in izboljša varnostne ukrepe. Načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov bi morali biti upoštevani tudi pri javnih razpisih.

| (49) | V Uredbi (EU) 2016/679 je določeno, da morajo upravljavci izkazati skladnost na podlagi izvajanja odobrenim mehanizmom certificiranja. Podobno bi morali biti institucije in organi Unije sposobni izkazati skladnost s to uredbo s pridobitvijo certifikata v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(49)

V Uredbi (EU) 2016/679 je določeno, da morajo upravljavci izkazati skladnost na podlagi izvajanja odobrenim mehanizmom certificiranja. Podobno bi morali biti institucije in organi Unije sposobni izkazati skladnost s to uredbo s pridobitvijo certifikata v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2016/679.

| (50) | Varstvo pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter pristojnost in odgovornost upravljavcev in obdelovalcev zahtevajo jasno dodelitev odgovornosti na podlagi te uredbe, tudi kadar upravljavec namene in sredstva obdelave določi skupaj z drugimi upravljavci ali kadar je dejanje obdelave izvedeno v imenu upravljavca. |
| --- | --- |

(50)

Varstvo pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter pristojnost in odgovornost upravljavcev in obdelovalcev zahtevajo jasno dodelitev odgovornosti na podlagi te uredbe, tudi kadar upravljavec namene in sredstva obdelave določi skupaj z drugimi upravljavci ali kadar je dejanje obdelave izvedeno v imenu upravljavca.

| (51) | Za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz te uredbe v zvezi z obdelavo, ki jo opravi obdelovalec v imenu upravljavca, bi moral upravljavec dejavnosti obdelave zaupati samo tistim obdelovalcem, ki zagotavljajo zadostna jamstva, zlasti v smislu strokovnega znanja, zanesljivosti in virov za izvajanje tehničnih in organizacijskih ukrepov, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, vključno za varnost obdelave. Zavezanost obdelovalcev, ki niso institucije in organi Unije, k odobrenemu kodeksu ravnanja ali odobrenemu mehanizmu potrjevanja se lahko uporabi kot element za izpolnjevanje obveznosti upravljavca. Obdelavo s strani obdelovalca, ki ni institucija ali organ Unije, bi morala urejati pogodba ali v primeru, da imajo institucije in organi Unije vlogo obdelovalca, pogodba ali drug pravni akt v skladu s pravom Unije, ki bi določal obveznosti obdelovalca do upravljavca ter določal vsebino in trajanje obdelave, naravo in namene obdelave, vrsto osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju posebnih nalog in odgovornosti obdelovalca v okviru obdelave, ki jo izvaja, in tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Upravljavec in obdelovalec se lahko odločita za uporabo individualne pogodbe ali standardnih pogodbenih določil, ki jih sprejme bodisi neposredno Komisija bodisi Evropski nadzornik za varstvo podatkov, nato pa jih sprejme Komisija. Po zaključku obdelave v imenu upravljavca bi moral obdelovalec v skladu z odločitvijo upravljavca vrniti ali izbrisati osebne podatke, razen v primeru zahteve za shranitev osebnih podatkov v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ki velja za obdelovalca. |
| --- | --- |

(51)

Za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz te uredbe v zvezi z obdelavo, ki jo opravi obdelovalec v imenu upravljavca, bi moral upravljavec dejavnosti obdelave zaupati samo tistim obdelovalcem, ki zagotavljajo zadostna jamstva, zlasti v smislu strokovnega znanja, zanesljivosti in virov za izvajanje tehničnih in organizacijskih ukrepov, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, vključno za varnost obdelave. Zavezanost obdelovalcev, ki niso institucije in organi Unije, k odobrenemu kodeksu ravnanja ali odobrenemu mehanizmu potrjevanja se lahko uporabi kot element za izpolnjevanje obveznosti upravljavca. Obdelavo s strani obdelovalca, ki ni institucija ali organ Unije, bi morala urejati pogodba ali v primeru, da imajo institucije in organi Unije vlogo obdelovalca, pogodba ali drug pravni akt v skladu s pravom Unije, ki bi določal obveznosti obdelovalca do upravljavca ter določal vsebino in trajanje obdelave, naravo in namene obdelave, vrsto osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju posebnih nalog in odgovornosti obdelovalca v okviru obdelave, ki jo izvaja, in tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Upravljavec in obdelovalec se lahko odločita za uporabo individualne pogodbe ali standardnih pogodbenih določil, ki jih sprejme bodisi neposredno Komisija bodisi Evropski nadzornik za varstvo podatkov, nato pa jih sprejme Komisija. Po zaključku obdelave v imenu upravljavca bi moral obdelovalec v skladu z odločitvijo upravljavca vrniti ali izbrisati osebne podatke, razen v primeru zahteve za shranitev osebnih podatkov v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ki velja za obdelovalca.

| (52) | Za izkaz skladnosti s to uredbo bi morali upravljavci hraniti evidence o dejavnostih obdelave, za katere so odgovorni, obdelovalci pa bi morali hraniti evidence o vrstah dejavnosti obdelave, za katere so odgovorni. Institucije in organi Unije bi morali biti zavezani k sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in mu na zahtevo omogočiti dostop do svojih evidenc, da bi bile tako lahko namenjene spremljanju dejanj obdelave. Institucije in organi Unije bi morali imeti možnost, da vzpostavijo centralni register evidenc svojih dejavnosti obdelave, razen če glede na velikost institucije ali organa Unije to ni primerno. Zaradi preglednosti bi morali imeti tudi možnost, da tak register objavijo. |
| --- | --- |

(52)

Za izkaz skladnosti s to uredbo bi morali upravljavci hraniti evidence o dejavnostih obdelave, za katere so odgovorni, obdelovalci pa bi morali hraniti evidence o vrstah dejavnosti obdelave, za katere so odgovorni. Institucije in organi Unije bi morali biti zavezani k sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in mu na zahtevo omogočiti dostop do svojih evidenc, da bi bile tako lahko namenjene spremljanju dejanj obdelave. Institucije in organi Unije bi morali imeti možnost, da vzpostavijo centralni register evidenc svojih dejavnosti obdelave, razen če glede na velikost institucije ali organa Unije to ni primerno. Zaradi preglednosti bi morali imeti tudi možnost, da tak register objavijo.

| (53) | Za ohranitev varnosti in preprečitev obdelave, ki bi pomenila kršitev te uredbe, bi moral upravljavec ali obdelovalec oceniti tveganje, povezano z obdelavo, in izvesti ukrepe za ublažitev tega tveganja, na primer šifriranje. Ti ukrepi bi morali zagotavljati ustrezno raven varnosti, vključno z zaupnostjo, ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja in stroškov izvajanja glede na tveganja in naravo osebnih podatkov, ki jih je treba varovati. Pri oceni tveganja v zvezi z varstvom podatkov bi bilo treba pozornost posvetiti tveganjem, ki jih pomeni obdelava osebnih podatkov, kot so nenamerno ali nezakonito uničenje, izguba, sprememba, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani, kar lahko zlasti povzroči fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo. |
| --- | --- |

(53)

Za ohranitev varnosti in preprečitev obdelave, ki bi pomenila kršitev te uredbe, bi moral upravljavec ali obdelovalec oceniti tveganje, povezano z obdelavo, in izvesti ukrepe za ublažitev tega tveganja, na primer šifriranje. Ti ukrepi bi morali zagotavljati ustrezno raven varnosti, vključno z zaupnostjo, ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja in stroškov izvajanja glede na tveganja in naravo osebnih podatkov, ki jih je treba varovati. Pri oceni tveganja v zvezi z varstvom podatkov bi bilo treba pozornost posvetiti tveganjem, ki jih pomeni obdelava osebnih podatkov, kot so nenamerno ali nezakonito uničenje, izguba, sprememba, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani, kar lahko zlasti povzroči fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo.

| (54) | Institucije in organi Unije bi morali zagotoviti zaupnost elektronskih sporočil v skladu s členom 7 Listine. Zlasti bi morali zagotoviti varnost svojih elektronskih komunikacijskih omrežij. Zavarovati bi morali informacije v zvezi s terminalsko opremo uporabnikov omrežja ali opreme, s katero se dostopa do njihovih javno dostopnih spletnih mest in mobilnih aplikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Morali bi zavarovati tudi osebne podatke, shranjene v imenikih uporabnikov omrežja ali opreme. |
| --- | --- |

(54)

Institucije in organi Unije bi morali zagotoviti zaupnost elektronskih sporočil v skladu s členom 7 Listine. Zlasti bi morali zagotoviti varnost svojih elektronskih komunikacijskih omrežij. Zavarovati bi morali informacije v zvezi s terminalsko opremo uporabnikov omrežja ali opreme, s katero se dostopa do njihovih javno dostopnih spletnih mest in mobilnih aplikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Morali bi zavarovati tudi osebne podatke, shranjene v imenikih uporabnikov omrežja ali opreme.

| (55) | Kršitev varnosti osebnih podatkov lahko, če se ne obravnava ustrezno in pravočasno, posameznikom povzroči fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo. Zato bi moral upravljavec, takoj, ko se seznani s kršitvijo varnosti osebnih podatkov, o njej uradno obvestiti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov brez nepotrebnega odlašanja in po možnosti najpozneje v 72 urah po seznanitvi s kršitvijo, razen če lahko upravljavec v skladu z načelom odgovornosti dokaže, da ni verjetno, da bi kršitev varnosti osebnih podatkov povzročila tveganje za pravice in svoboščine posameznikov. Kadar ni mogoče uradno obvestiti v 72 urah, bi bilo treba uradnemu obvestilu priložiti razloge za zamudo, informacije pa se lahko zagotovijo postopoma in brez nadaljnjega nepotrebnega odlašanja. Kadar je taka zamuda upravičena, bi bilo treba čim prej objaviti manj občutljive ali manj podrobne informacije o kršitvi, namesto da se zadevni incident v celoti razreši pred uradnim obvestilom. |
| --- | --- |

(55)

Kršitev varnosti osebnih podatkov lahko, če se ne obravnava ustrezno in pravočasno, posameznikom povzroči fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo. Zato bi moral upravljavec, takoj, ko se seznani s kršitvijo varnosti osebnih podatkov, o njej uradno obvestiti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov brez nepotrebnega odlašanja in po možnosti najpozneje v 72 urah po seznanitvi s kršitvijo, razen če lahko upravljavec v skladu z načelom odgovornosti dokaže, da ni verjetno, da bi kršitev varnosti osebnih podatkov povzročila tveganje za pravice in svoboščine posameznikov. Kadar ni mogoče uradno obvestiti v 72 urah, bi bilo treba uradnemu obvestilu priložiti razloge za zamudo, informacije pa se lahko zagotovijo postopoma in brez nadaljnjega nepotrebnega odlašanja. Kadar je taka zamuda upravičena, bi bilo treba čim prej objaviti manj občutljive ali manj podrobne informacije o kršitvi, namesto da se zadevni incident v celoti razreši pred uradnim obvestilom.

| (56) | Upravljavec bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja obvestiti o kršitvi varstva osebnih podatkov, kadar je verjetno, da bi ta kršitev varstva osebnih podatkov lahko povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznika, da bi se ta lahko ustrezno zavaroval. Sporočilo bi moralo vsebovati opis narave kršitve varstva osebnih podatkov in priporočila za zadevnega posameznika za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morali prejeti tako sporočilo, kakor hitro je to razumno mogoče in v tesnem sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ter ob upoštevanju smernic, ki jih je podal Evropski nadzornik za varstvo podatkov ali drugi ustrezni organi, kot so organi za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(56)

Upravljavec bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja obvestiti o kršitvi varstva osebnih podatkov, kadar je verjetno, da bi ta kršitev varstva osebnih podatkov lahko povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznika, da bi se ta lahko ustrezno zavaroval. Sporočilo bi moralo vsebovati opis narave kršitve varstva osebnih podatkov in priporočila za zadevnega posameznika za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morali prejeti tako sporočilo, kakor hitro je to razumno mogoče in v tesnem sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ter ob upoštevanju smernic, ki jih je podal Evropski nadzornik za varstvo podatkov ali drugi ustrezni organi, kot so organi za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj.

| (57) | Uredba (ES) št. 45/2001 določa splošno obveznost upravljavca, da o obdelavi osebnih podatkov obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov vodi evidenco dejanj obdelave, o katerih je bila obveščena, razen če glede na velikost institucije ali organa Unije to ni primerno. Poleg te splošne obveznosti bi bilo treba določiti učinkovite postopke in mehanizme za spremljanje dejanj obdelave, ki zaradi svoje narave, obsega, okoliščin in namenov verjetno povzročajo veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov. Taki postopki bi zlasti morali biti določeni, kadar gre za vrste dejanj obdelave, ki vključujejo uporabo novih tehnologij ali ki so nove, v zvezi s katerimi upravljavec še ni izvedel ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov ali postanejo potrebne zaradi časa, ki je pretekel od prvotne obdelave. V takih primerih bi moral upravljavec pred obdelavo izvesti oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov, da bi se ocenili posebna verjetnost in resnost velikega tveganja, pri čemer bi upoštevali naravo, obseg, okoliščine in namene obdelave ter izvor tveganja. Ta ocena učinka pa bi morala obsegati zlasti ukrepe, zaščitne ukrepe in mehanizme, ki so predvideni za ublažitev tega tveganja, zagotavljanje varstva osebnih podatkov in dokazovanje skladnosti s to uredbo. |
| --- | --- |

(57)

Uredba (ES) št. 45/2001 določa splošno obveznost upravljavca, da o obdelavi osebnih podatkov obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov vodi evidenco dejanj obdelave, o katerih je bila obveščena, razen če glede na velikost institucije ali organa Unije to ni primerno. Poleg te splošne obveznosti bi bilo treba določiti učinkovite postopke in mehanizme za spremljanje dejanj obdelave, ki zaradi svoje narave, obsega, okoliščin in namenov verjetno povzročajo veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov. Taki postopki bi zlasti morali biti določeni, kadar gre za vrste dejanj obdelave, ki vključujejo uporabo novih tehnologij ali ki so nove, v zvezi s katerimi upravljavec še ni izvedel ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov ali postanejo potrebne zaradi časa, ki je pretekel od prvotne obdelave. V takih primerih bi moral upravljavec pred obdelavo izvesti oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov, da bi se ocenili posebna verjetnost in resnost velikega tveganja, pri čemer bi upoštevali naravo, obseg, okoliščine in namene obdelave ter izvor tveganja. Ta ocena učinka pa bi morala obsegati zlasti ukrepe, zaščitne ukrepe in mehanizme, ki so predvideni za ublažitev tega tveganja, zagotavljanje varstva osebnih podatkov in dokazovanje skladnosti s to uredbo.

| (58) | Kadar ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov pokaže, da bi zaradi neobstoječih zaščitnih ukrepov, varnostnih ukrepov in mehanizmov za ublažitev tveganja obdelava povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, in upravljavec meni, da tveganja ni mogoče ublažiti z razumnimi sredstvi v smislu razpoložljivih tehnologij in stroškov izvajanja, bi moralo biti pred začetkom dejavnosti obdelave opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Za tako veliko tveganje je verjetno, da izhaja iz določenih vrst obdelave ter določenega obsega in pogostosti obdelave, kar bi lahko povzročilo tudi škodo za pravice in svoboščine posameznika ali poseg vanje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi se moral na zahtevo po posvetovanju odzvati v določenem obdobju. Vendar odsotnost odziva Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v tem obdobju ne bi smela posegati v kakršno koli posredovanje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu z njegovimi nalogami in pooblastili iz te uredbe, vključno s pooblastilom za prepoved dejanj obdelave. V okviru tega postopka posvetovanja bi moralo biti mogoče Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov predložiti rezultat ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, ki se izvede v zvezi z zadevno obdelavo, zlasti ukrepi, ki so predvideni za ublažitev tveganja za pravice in svoboščine posameznikov. |
| --- | --- |

(58)

Kadar ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov pokaže, da bi zaradi neobstoječih zaščitnih ukrepov, varnostnih ukrepov in mehanizmov za ublažitev tveganja obdelava povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, in upravljavec meni, da tveganja ni mogoče ublažiti z razumnimi sredstvi v smislu razpoložljivih tehnologij in stroškov izvajanja, bi moralo biti pred začetkom dejavnosti obdelave opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Za tako veliko tveganje je verjetno, da izhaja iz določenih vrst obdelave ter določenega obsega in pogostosti obdelave, kar bi lahko povzročilo tudi škodo za pravice in svoboščine posameznika ali poseg vanje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi se moral na zahtevo po posvetovanju odzvati v določenem obdobju. Vendar odsotnost odziva Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v tem obdobju ne bi smela posegati v kakršno koli posredovanje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu z njegovimi nalogami in pooblastili iz te uredbe, vključno s pooblastilom za prepoved dejanj obdelave. V okviru tega postopka posvetovanja bi moralo biti mogoče Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov predložiti rezultat ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, ki se izvede v zvezi z zadevno obdelavo, zlasti ukrepi, ki so predvideni za ublažitev tveganja za pravice in svoboščine posameznikov.

| (59) | Da bi zagotovili skladnost načrtovane obdelave s to uredbo, zlasti kar zadeva ublažitev tveganja za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral biti Evropski nadzornik za varstvo podatkov obveščen o upravnih ukrepih in zaprošen za mnenje o notranjih predpisih, ki jih institucije in organi Unije sprejmejo v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, ko urejajo obdelavo osebnih podatkov, določajo pogoje za omejitev pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali predvidevajo ustrezne zaščitne ukrepe za pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(59)

Da bi zagotovili skladnost načrtovane obdelave s to uredbo, zlasti kar zadeva ublažitev tveganja za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral biti Evropski nadzornik za varstvo podatkov obveščen o upravnih ukrepih in zaprošen za mnenje o notranjih predpisih, ki jih institucije in organi Unije sprejmejo v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, ko urejajo obdelavo osebnih podatkov, določajo pogoje za omejitev pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali predvidevajo ustrezne zaščitne ukrepe za pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

| (60) | Z Uredbo (EU) 2016/679 je bil ustanovljen Evropski odbor za varstvo podatkov kot neodvisni organ Unije in kot pravna oseba. Odbor bi moral prispevati k dosledni uporabi Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive (EU) 2016/680 po vsej Uniji, tudi s svetovanjem Komisiji. Hkrati bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov še naprej izvajati svojo nadzorno in svetovalno vlogo v zvezi z vsemi institucijami in organi Unije, na lastno pobudo ali na zahtevo. Za zagotovitev skladnosti pravil o varstvu podatkov po vsej Uniji, bi si morala Komisija med pripravo predlogov ali priporočil prizadevati za posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Posvetovanje Komisije bi moralo biti obvezno po sprejetju zakonodajnih aktov ali med pripravo delegiranih in izvedbenih aktov, kakor so opredeljeni v členih 289, 290 in 291 PDEU, ter po sprejetju priporočil in predlogov, ki se nanašajo na sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakor je določeno v členu 218 PDEU, ki vplivajo na pravico do varstva osebnih podatkov. V takih primerih bi se morala Komisija posvetovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, razen kadar se mora v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 posvetovati z Evropskim odborom za varstvo podatkov, na primer o sklepih o ustreznosti ali delegiranih aktih o standardiziranih ikonah in zahtevah v zvezi z mehanizmi potrjevanja. Kadar je zadevni akt zlasti pomemben za varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, bi morala Komisija imeti možnost, da se posvetuje tudi z Evropskim odborom za varstvo podatkov. V teh primerih bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov kot član Evropskega odbora za varstvo podatkov svoje delo uskladiti s tem odborom, da izdata skupno mnenje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in, kadar je ustrezno, Evropski odbor za varstvo podatkov bi morala svoje mnenje v pisni obliki predložiti v osmih tednih. Ta časovni okvir bi moral biti krajši v nujnih primerih ali kadar je drugače primerno, na primer kadar Komisija pripravlja delegirane in izvedbene akte. |
| --- | --- |

(60)

Z Uredbo (EU) 2016/679 je bil ustanovljen Evropski odbor za varstvo podatkov kot neodvisni organ Unije in kot pravna oseba. Odbor bi moral prispevati k dosledni uporabi Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive (EU) 2016/680 po vsej Uniji, tudi s svetovanjem Komisiji. Hkrati bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov še naprej izvajati svojo nadzorno in svetovalno vlogo v zvezi z vsemi institucijami in organi Unije, na lastno pobudo ali na zahtevo. Za zagotovitev skladnosti pravil o varstvu podatkov po vsej Uniji, bi si morala Komisija med pripravo predlogov ali priporočil prizadevati za posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Posvetovanje Komisije bi moralo biti obvezno po sprejetju zakonodajnih aktov ali med pripravo delegiranih in izvedbenih aktov, kakor so opredeljeni v členih 289, 290 in 291 PDEU, ter po sprejetju priporočil in predlogov, ki se nanašajo na sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakor je določeno v členu 218 PDEU, ki vplivajo na pravico do varstva osebnih podatkov. V takih primerih bi se morala Komisija posvetovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, razen kadar se mora v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 posvetovati z Evropskim odborom za varstvo podatkov, na primer o sklepih o ustreznosti ali delegiranih aktih o standardiziranih ikonah in zahtevah v zvezi z mehanizmi potrjevanja. Kadar je zadevni akt zlasti pomemben za varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, bi morala Komisija imeti možnost, da se posvetuje tudi z Evropskim odborom za varstvo podatkov. V teh primerih bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov kot član Evropskega odbora za varstvo podatkov svoje delo uskladiti s tem odborom, da izdata skupno mnenje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in, kadar je ustrezno, Evropski odbor za varstvo podatkov bi morala svoje mnenje v pisni obliki predložiti v osmih tednih. Ta časovni okvir bi moral biti krajši v nujnih primerih ali kadar je drugače primerno, na primer kadar Komisija pripravlja delegirane in izvedbene akte.

| (61) | V skladu s členom 75 Uredbe (EU) 2016/679 bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotoviti sekretariat Evropskemu odboru za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členom 75 Uredbe (EU) 2016/679 bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotoviti sekretariat Evropskemu odboru za varstvo podatkov.

| (62) | V vseh institucijah in organih Unije bi morala pooblaščena oseba za varstvo podatkov zagotoviti, da se določbe te uredbe uporabljajo, ter upravljavcem in obdelovalcem svetovati glede izpolnjevanja njihovih obveznosti. Ta pooblaščena oseba bi morala biti oseba s strokovnim znanjem s področja prava o varstvu podatkov in poznavanjem zadevnih praks, kar bi bilo treba določiti zlasti glede na dejanja obdelave podatkov, ki jih izvede upravljavec ali obdelovalec, in varstvo, potrebno pri osebnih podatkih, vključenih v obdelavo. Taki pooblaščeni osebi za varstvo podatkov bi moralo biti omogočeno, da svoje dolžnosti in naloge opravlja neodvisno. |
| --- | --- |

(62)

V vseh institucijah in organih Unije bi morala pooblaščena oseba za varstvo podatkov zagotoviti, da se določbe te uredbe uporabljajo, ter upravljavcem in obdelovalcem svetovati glede izpolnjevanja njihovih obveznosti. Ta pooblaščena oseba bi morala biti oseba s strokovnim znanjem s področja prava o varstvu podatkov in poznavanjem zadevnih praks, kar bi bilo treba določiti zlasti glede na dejanja obdelave podatkov, ki jih izvede upravljavec ali obdelovalec, in varstvo, potrebno pri osebnih podatkih, vključenih v obdelavo. Taki pooblaščeni osebi za varstvo podatkov bi moralo biti omogočeno, da svoje dolžnosti in naloge opravlja neodvisno.

| (63) | Kadar se osebni podatki prenašajo iz institucij in organov Unije upravljavcem, obdelovalcem ali drugim uporabnikom v tretjih državah ali mednarodnim organizacijam, bi morala biti zagotovljena raven varstva posameznikov, ki jo v Uniji zagotavlja ta uredba. Enaka jamstva bi se morala uporabljati v primeru nadaljnjih prenosov osebnih podatkov iz tretje države ali mednarodne organizacije upravljavcem, obdelovalcem v isti ali drugi tretji državi ali mednarodni organizaciji. V vsakem primeru se lahko prenosi v tretje države in mednarodne organizacije izvajajo samo v popolni skladnosti s to uredbo in ob spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, zapisanih v Listini. Prenos bi se lahko izvedel le, če upravljavec ali obdelovalec v skladu z drugimi določbami te uredbe izpolnjuje pogoje iz določb te uredbe v zvezi s prenosom osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(63)

Kadar se osebni podatki prenašajo iz institucij in organov Unije upravljavcem, obdelovalcem ali drugim uporabnikom v tretjih državah ali mednarodnim organizacijam, bi morala biti zagotovljena raven varstva posameznikov, ki jo v Uniji zagotavlja ta uredba. Enaka jamstva bi se morala uporabljati v primeru nadaljnjih prenosov osebnih podatkov iz tretje države ali mednarodne organizacije upravljavcem, obdelovalcem v isti ali drugi tretji državi ali mednarodni organizaciji. V vsakem primeru se lahko prenosi v tretje države in mednarodne organizacije izvajajo samo v popolni skladnosti s to uredbo in ob spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, zapisanih v Listini. Prenos bi se lahko izvedel le, če upravljavec ali obdelovalec v skladu z drugimi določbami te uredbe izpolnjuje pogoje iz določb te uredbe v zvezi s prenosom osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije.

| (64) | Komisija lahko na podlagi člena 45 Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 36 Direktive (EU) 2016/680 sklene, da tretja država, ozemlje ali določen sektor v tretji državi ali mednarodna organizacija nudi ustrezno raven varstva podatkov. V takih primerih se lahko prenosi osebnih podatkov v to tretjo državo ali mednarodno organizacijo iz institucije ali organa Unije opravijo brez potrebe po pridobitvi dodatnega dovoljenja. |
| --- | --- |

(64)

Komisija lahko na podlagi člena 45 Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 36 Direktive (EU) 2016/680 sklene, da tretja država, ozemlje ali določen sektor v tretji državi ali mednarodna organizacija nudi ustrezno raven varstva podatkov. V takih primerih se lahko prenosi osebnih podatkov v to tretjo državo ali mednarodno organizacijo iz institucije ali organa Unije opravijo brez potrebe po pridobitvi dodatnega dovoljenja.

| (65) | Če sklep o ustreznosti ni sprejet, bi moral upravljavec ali obdelovalec sprejeti ukrepe, na podlagi katerih pomanjkanje varstva podatkov v tretji državi nadomesti z ustreznimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Taki ustrezni zaščitni ukrepi so lahko sestavljeni iz uporabe standardnih določil o varstvu podatkov, ki jih sprejme Komisija ali Evropski nadzornik za varstvo podatkov, ali pogodbenih določil, ki jih odobri Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Kadar obdelovalec ni institucija ali organ Unije, so lahko navedeni ustrezni zaščitni ukrepi sestavljeni tudi iz zavezujočih poslovnih pravil, kodeksov ravnanja in mehanizmov potrjevanja, ki se uporabljajo za mednarodne prenose na podlagi Uredbe (EU) 2016/679. S temi zaščitnimi ukrepi bi bilo treba zagotoviti skladnost z zahtevami glede varstva podatkov in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki ustrezajo obdelavi znotraj Unije, vključno z razpoložljivostjo izvršljivih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in učinkovitih pravnih sredstev, tudi pravico do učinkovitega upravnega ali sodnega varstva ali odškodnine, v Uniji ali tretji državi. Nanašati bi se morali zlasti na skladnost s splošnimi načeli v zvezi z obdelavo osebnih podatkov ter načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Prenose z javnimi organi ali telesi v tretjih državah oziroma z mednarodnimi organizacijami z ustreznimi nalogami ali funkcijami lahko opravijo tudi institucije in organi Unije, tudi na podlagi določb, ki se vključijo v upravne dogovore, kot je memorandum o soglasju, s katerimi se zagotavljajo izvršljive in učinkovite pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar so zaščitni ukrepi določeni v upravnih dogovorih, ki niso pravno zavezujoči, bi bilo treba pridobiti dovoljenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(65)

Če sklep o ustreznosti ni sprejet, bi moral upravljavec ali obdelovalec sprejeti ukrepe, na podlagi katerih pomanjkanje varstva podatkov v tretji državi nadomesti z ustreznimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Taki ustrezni zaščitni ukrepi so lahko sestavljeni iz uporabe standardnih določil o varstvu podatkov, ki jih sprejme Komisija ali Evropski nadzornik za varstvo podatkov, ali pogodbenih določil, ki jih odobri Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Kadar obdelovalec ni institucija ali organ Unije, so lahko navedeni ustrezni zaščitni ukrepi sestavljeni tudi iz zavezujočih poslovnih pravil, kodeksov ravnanja in mehanizmov potrjevanja, ki se uporabljajo za mednarodne prenose na podlagi Uredbe (EU) 2016/679. S temi zaščitnimi ukrepi bi bilo treba zagotoviti skladnost z zahtevami glede varstva podatkov in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki ustrezajo obdelavi znotraj Unije, vključno z razpoložljivostjo izvršljivih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in učinkovitih pravnih sredstev, tudi pravico do učinkovitega upravnega ali sodnega varstva ali odškodnine, v Uniji ali tretji državi. Nanašati bi se morali zlasti na skladnost s splošnimi načeli v zvezi z obdelavo osebnih podatkov ter načeli vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Prenose z javnimi organi ali telesi v tretjih državah oziroma z mednarodnimi organizacijami z ustreznimi nalogami ali funkcijami lahko opravijo tudi institucije in organi Unije, tudi na podlagi določb, ki se vključijo v upravne dogovore, kot je memorandum o soglasju, s katerimi se zagotavljajo izvršljive in učinkovite pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar so zaščitni ukrepi določeni v upravnih dogovorih, ki niso pravno zavezujoči, bi bilo treba pridobiti dovoljenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

| (66) | Možnost, ki jo ima upravljavec ali obdelovalec glede uporabe standardnih določil o varstvu podatkov, ki jih sprejme Komisija ali Evropski nadzornik za varstvo podatkov, upravljavcem ali obdelovalcem ne bi smela preprečiti niti, da standardna določila o varstvu podatkov vključijo v obsežnejšo pogodbo, kot je pogodba med obdelovalcem in drugim obdelovalcem, niti, da dodajo druga določila ali dodatne zaščitne ukrepe, če ti neposredno ali posredno ne nasprotujejo standardnim pogodbenim določilom Komisije ali Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ali posegajo v temeljne pravice ali svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Upravljavce in obdelovalce bi bilo treba spodbujati, da vzpostavijo dodatne zaščitne ukrepe s pomočjo pogodbenih obveznosti, ki bi dopolnjevale standardna določila o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(66)

Možnost, ki jo ima upravljavec ali obdelovalec glede uporabe standardnih določil o varstvu podatkov, ki jih sprejme Komisija ali Evropski nadzornik za varstvo podatkov, upravljavcem ali obdelovalcem ne bi smela preprečiti niti, da standardna določila o varstvu podatkov vključijo v obsežnejšo pogodbo, kot je pogodba med obdelovalcem in drugim obdelovalcem, niti, da dodajo druga določila ali dodatne zaščitne ukrepe, če ti neposredno ali posredno ne nasprotujejo standardnim pogodbenim določilom Komisije ali Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ali posegajo v temeljne pravice ali svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Upravljavce in obdelovalce bi bilo treba spodbujati, da vzpostavijo dodatne zaščitne ukrepe s pomočjo pogodbenih obveznosti, ki bi dopolnjevale standardna določila o varstvu podatkov.

| (67) | Nekatere tretje države sprejemajo zakone, predpise in druge pravne akte, ki neposredno urejajo dejavnosti obdelave institucij in organov Unije. To lahko vključuje sodbe sodišč ali odločbe upravnih organov tretjih držav, ki od upravljavca ali obdelovalca zahtevajo prenos ali razkritje osebnih podatkov in ki ne temeljijo na mednarodnem sporazumu, sklenjenem med tretjo državo prosilko in Unijo. Zunajozemeljska uporaba teh zakonov, predpisov in drugih pravnih aktov lahko krši mednarodno pravo in ovira doseganje varstva posameznikov, ki ga v Uniji zagotavlja ta uredba. Prenosi bi smeli biti dovoljeni samo, kadar so izpolnjeni pogoji iz te uredbe za prenos v tretje države. To je lahko med drugim v primeru, kadar je razkritje potrebno zaradi pomembnega javnega interesa, priznanega s pravom Unije. |
| --- | --- |

(67)

Nekatere tretje države sprejemajo zakone, predpise in druge pravne akte, ki neposredno urejajo dejavnosti obdelave institucij in organov Unije. To lahko vključuje sodbe sodišč ali odločbe upravnih organov tretjih držav, ki od upravljavca ali obdelovalca zahtevajo prenos ali razkritje osebnih podatkov in ki ne temeljijo na mednarodnem sporazumu, sklenjenem med tretjo državo prosilko in Unijo. Zunajozemeljska uporaba teh zakonov, predpisov in drugih pravnih aktov lahko krši mednarodno pravo in ovira doseganje varstva posameznikov, ki ga v Uniji zagotavlja ta uredba. Prenosi bi smeli biti dovoljeni samo, kadar so izpolnjeni pogoji iz te uredbe za prenos v tretje države. To je lahko med drugim v primeru, kadar je razkritje potrebno zaradi pomembnega javnega interesa, priznanega s pravom Unije.

| (68) | V posebnih primerih bi morala biti predvidena možnost prenosov v določenih okoliščinah, kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, dal svojo izrecno privolitev, kadar je prenos občasen in potreben zaradi pogodbe ali pravnega zahtevka, ne glede na to, ali gre za sodni postopek ali upravni ali kateri koli izvensodni postopek, vključno s postopki pred regulativnimi organi. Možnost prenosov bi morala biti predvidena tudi, kadar to zahtevajo pomembni razlogi v javnem interesu, določeni s pravom Unije, ali kadar je prenos izveden iz registra, vzpostavljenega z zakonom in namenjenega vpogledu javnosti ali oseb z zakonitim interesom. V slednjem primeru tak prenos ne bi smel vključevati celotnih osebnih podatkov ali celotnih vrst podatkov, ki jih vsebuje register, razen če to dovoljuje pravo Unije, in kadar je register namenjen vpogledu oseb, ki imajo zakoniti interes, bi bilo treba prenos opraviti samo na zahtevo teh oseb ali če bodo te osebe uporabniki, pri čemer je treba v celoti upoštevati interese in temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(68)

V posebnih primerih bi morala biti predvidena možnost prenosov v določenih okoliščinah, kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, dal svojo izrecno privolitev, kadar je prenos občasen in potreben zaradi pogodbe ali pravnega zahtevka, ne glede na to, ali gre za sodni postopek ali upravni ali kateri koli izvensodni postopek, vključno s postopki pred regulativnimi organi. Možnost prenosov bi morala biti predvidena tudi, kadar to zahtevajo pomembni razlogi v javnem interesu, določeni s pravom Unije, ali kadar je prenos izveden iz registra, vzpostavljenega z zakonom in namenjenega vpogledu javnosti ali oseb z zakonitim interesom. V slednjem primeru tak prenos ne bi smel vključevati celotnih osebnih podatkov ali celotnih vrst podatkov, ki jih vsebuje register, razen če to dovoljuje pravo Unije, in kadar je register namenjen vpogledu oseb, ki imajo zakoniti interes, bi bilo treba prenos opraviti samo na zahtevo teh oseb ali če bodo te osebe uporabniki, pri čemer je treba v celoti upoštevati interese in temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (69) | Ta odstopanja bi se morala uporabljati zlasti za prenose podatkov, ki so zahtevani in potrebni zaradi pomembnih razlogov javnega interesa, kot v primeru mednarodne izmenjave podatkov med institucijami in organi Unije ter organi za varstvo konkurence, davčnimi ali carinskimi upravami, finančnimi nadzornimi organi in službami, pristojnimi za zadeve na področju socialne varnosti ali javnega zdravja, denimo v primeru sledenja stikov za nalezljive bolezni ali zaradi zmanjšanja in/ali odprave uporabe nedovoljenih poživil v športu. Prenos osebnih podatkov bi moral prav tako veljati za zakonitega, kadar je treba zaščititi ključni interes posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali interese življenjskega pomena za druge osebe, vključno s telesno nedotakljivostjo ali življenjem, če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni sposoben dati privolitve. Če sklepa o ustreznosti ni, se lahko v pravu Unije zaradi pomembnih razlogov javnega interesa izrecno določijo omejitve prenosa posebnih kategorij podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo. Vsak prenos osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki fizično ali pravno ni sposoben dati privolitve, mednarodni humanitarni organizaciji, ki se opravi z namenom izvajanja naloge v skladu z Ženevskimi konvencijami ali za skladnost z mednarodnim humanitarnim pravom, ki se uporablja za oborožene spore, bi se lahko štel za potrebnega, če je v pomembnem javnem interesu ali življenjskega interesa za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(69)

Ta odstopanja bi se morala uporabljati zlasti za prenose podatkov, ki so zahtevani in potrebni zaradi pomembnih razlogov javnega interesa, kot v primeru mednarodne izmenjave podatkov med institucijami in organi Unije ter organi za varstvo konkurence, davčnimi ali carinskimi upravami, finančnimi nadzornimi organi in službami, pristojnimi za zadeve na področju socialne varnosti ali javnega zdravja, denimo v primeru sledenja stikov za nalezljive bolezni ali zaradi zmanjšanja in/ali odprave uporabe nedovoljenih poživil v športu. Prenos osebnih podatkov bi moral prav tako veljati za zakonitega, kadar je treba zaščititi ključni interes posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali interese življenjskega pomena za druge osebe, vključno s telesno nedotakljivostjo ali življenjem, če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni sposoben dati privolitve. Če sklepa o ustreznosti ni, se lahko v pravu Unije zaradi pomembnih razlogov javnega interesa izrecno določijo omejitve prenosa posebnih kategorij podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo. Vsak prenos osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki fizično ali pravno ni sposoben dati privolitve, mednarodni humanitarni organizaciji, ki se opravi z namenom izvajanja naloge v skladu z Ženevskimi konvencijami ali za skladnost z mednarodnim humanitarnim pravom, ki se uporablja za oborožene spore, bi se lahko štel za potrebnega, če je v pomembnem javnem interesu ali življenjskega interesa za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

| (70) | V vsakem primeru bi moral upravljavec ali obdelovalec, če Komisija ni sprejela sklepa o ustrezni ravni varstva podatkov v tretji državi, uporabiti rešitve, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotavljajo izvršljive in učinkovite pravice glede obdelave njihovih podatkov v Uniji po prenosu teh podatkov, tako da lahko še vedno uresničujejo temeljne pravice in zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(70)

V vsakem primeru bi moral upravljavec ali obdelovalec, če Komisija ni sprejela sklepa o ustrezni ravni varstva podatkov v tretji državi, uporabiti rešitve, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotavljajo izvršljive in učinkovite pravice glede obdelave njihovih podatkov v Uniji po prenosu teh podatkov, tako da lahko še vedno uresničujejo temeljne pravice in zaščitne ukrepe.

| (71) | Pri čezmejnem prenosu osebnih podatkov zunaj Unije se lahko poveča tveganje v zvezi z zmožnostjo posameznikov za uresničevanje pravic do varstva podatkov, zlasti da se zaščitijo pred nezakonito uporabo ali razkritjem navedenih podatkov. Hkrati lahko nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovijo, da ne morejo obravnavati pritožb ali izvesti preiskav v zvezi z dejavnostmi zunaj svoje pristojnosti. Njihova prizadevanja za čezmejno sodelovanje lahko ovirajo tudi nezadostna pooblastila za preprečevanje kršitev ali njihovo odpravo, neskladne pravne ureditve in praktične ovire, na primer omejitev virov. Zato bi bilo treba spodbujati tesnejše sodelovanje med Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in nacionalnimi nadzornimi organi, da bi jim pomagali izmenjavati informacije s tujimi nadzornimi organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(71)

Pri čezmejnem prenosu osebnih podatkov zunaj Unije se lahko poveča tveganje v zvezi z zmožnostjo posameznikov za uresničevanje pravic do varstva podatkov, zlasti da se zaščitijo pred nezakonito uporabo ali razkritjem navedenih podatkov. Hkrati lahko nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovijo, da ne morejo obravnavati pritožb ali izvesti preiskav v zvezi z dejavnostmi zunaj svoje pristojnosti. Njihova prizadevanja za čezmejno sodelovanje lahko ovirajo tudi nezadostna pooblastila za preprečevanje kršitev ali njihovo odpravo, neskladne pravne ureditve in praktične ovire, na primer omejitev virov. Zato bi bilo treba spodbujati tesnejše sodelovanje med Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in nacionalnimi nadzornimi organi, da bi jim pomagali izmenjavati informacije s tujimi nadzornimi organi za varstvo podatkov.

| (72) | Ustanovitev Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z Uredbo (ES) št. 45/2001, ki je pooblaščen, da svoje naloge in pooblastila izvaja popolnoma neodvisno, je bistveni del varstva posameznikov pri obdelavi njihovih osebnih podatkov. Ta uredba bi morala dodatno okrepiti in pojasniti njegovo vlogo in neodvisnost. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral biti oseba, katere neodvisnost je nedvomna in ki ima priznane izkušnje in strokovnost, potrebne za opravljanje dolžnosti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, na primer zato, ker deluje ali je delovala v okviru enega od nadzornih organov iz člena 51 Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(72)

Ustanovitev Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z Uredbo (ES) št. 45/2001, ki je pooblaščen, da svoje naloge in pooblastila izvaja popolnoma neodvisno, je bistveni del varstva posameznikov pri obdelavi njihovih osebnih podatkov. Ta uredba bi morala dodatno okrepiti in pojasniti njegovo vlogo in neodvisnost. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral biti oseba, katere neodvisnost je nedvomna in ki ima priznane izkušnje in strokovnost, potrebne za opravljanje dolžnosti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, na primer zato, ker deluje ali je delovala v okviru enega od nadzornih organov iz člena 51 Uredbe (EU) 2016/679.

| (73) | Da se zagotovi dosledno spremljanje in izvajanje pravil o varstvu podatkov v vsej Uniji, bi moral imeti Evropski nadzornik za varstvo podatkov enake naloge in učinkovita pooblastila kot nacionalni nadzorni organi, vključno s pooblastili za preiskovanje, popravljalnimi pooblastili in sankcijami ter pooblastili v zvezi z dovoljenji in svetovalnimi pristojnostmi, zlasti v primerih pritožb posameznikov, pooblastila za opozarjanje Sodišča na kršitve te uredbe ter pooblastila za sodelovanje v sodnih postopkih v skladu s primarno zakonodajo. Taka pooblastila bi morala vključevati tudi pooblastilo za uvedbo začasne ali dokončne omejitve ali prepoved obdelave. Da bi se preprečili nepotrebni stroški in pretirane nevšečnosti za vpletene osebe, za katere bi lahko imeli ukrepi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov negativne posledice, bi moral biti vsak tak ukrep ustrezen, potreben in sorazmeren, da se zagotovi skladnost s to uredbo, pri tem pa bi se morale upoštevati okoliščine posameznega primera in spoštovati pravica vsake osebe, da izrazi svoje mnenje, preden se sprejme kakršen koli zadevni posamezni ukrep. Vsak pravno zavezujoč ukrep Evropskega nadzornika za varstvo podatkov bi moral biti v pisni obliki, jasen in nedvoumen, v njem bi moral biti naveden datum izdaje ukrepa, podpisati bi ga moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsebovati pa bi moral razloge za ukrep in sklic na pravico do učinkovitega pravnega sredstva. |
| --- | --- |

(73)

Da se zagotovi dosledno spremljanje in izvajanje pravil o varstvu podatkov v vsej Uniji, bi moral imeti Evropski nadzornik za varstvo podatkov enake naloge in učinkovita pooblastila kot nacionalni nadzorni organi, vključno s pooblastili za preiskovanje, popravljalnimi pooblastili in sankcijami ter pooblastili v zvezi z dovoljenji in svetovalnimi pristojnostmi, zlasti v primerih pritožb posameznikov, pooblastila za opozarjanje Sodišča na kršitve te uredbe ter pooblastila za sodelovanje v sodnih postopkih v skladu s primarno zakonodajo. Taka pooblastila bi morala vključevati tudi pooblastilo za uvedbo začasne ali dokončne omejitve ali prepoved obdelave. Da bi se preprečili nepotrebni stroški in pretirane nevšečnosti za vpletene osebe, za katere bi lahko imeli ukrepi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov negativne posledice, bi moral biti vsak tak ukrep ustrezen, potreben in sorazmeren, da se zagotovi skladnost s to uredbo, pri tem pa bi se morale upoštevati okoliščine posameznega primera in spoštovati pravica vsake osebe, da izrazi svoje mnenje, preden se sprejme kakršen koli zadevni posamezni ukrep. Vsak pravno zavezujoč ukrep Evropskega nadzornika za varstvo podatkov bi moral biti v pisni obliki, jasen in nedvoumen, v njem bi moral biti naveden datum izdaje ukrepa, podpisati bi ga moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsebovati pa bi moral razloge za ukrep in sklic na pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

| (74) | Nadzorna pristojnost Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ne bi smela vključevati obdelave osebnih podatkov s strani Sodišča, kadar deluje kot sodni organ, da se zaščiti neodvisnost Sodišča pri opravljanju sodnih nalog, vključno z odločanjem. Za takšna dejanja obdelave bi moralo Sodišče vzpostaviti neodvisen nadzor v skladu s členom 8(3) Listine, na primer prek notranjega mehanizma. |
| --- | --- |

(74)

Nadzorna pristojnost Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ne bi smela vključevati obdelave osebnih podatkov s strani Sodišča, kadar deluje kot sodni organ, da se zaščiti neodvisnost Sodišča pri opravljanju sodnih nalog, vključno z odločanjem. Za takšna dejanja obdelave bi moralo Sodišče vzpostaviti neodvisen nadzor v skladu s členom 8(3) Listine, na primer prek notranjega mehanizma.

| (75) | Odločitve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede izjem, garancij, odobritev in pogojev v zvezi z dejanji obdelave podatkov, kakor je opredeljeno v tej uredbi, bi bilo treba objaviti v poročilu o dejavnostih. Ne glede na objavo letnega poročila o dejavnostih lahko Evropski nadzornik za varstvo podatkov objavi poročila o posameznih temah. |
| --- | --- |

(75)

Odločitve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede izjem, garancij, odobritev in pogojev v zvezi z dejanji obdelave podatkov, kakor je opredeljeno v tej uredbi, bi bilo treba objaviti v poročilu o dejavnostih. Ne glede na objavo letnega poročila o dejavnostih lahko Evropski nadzornik za varstvo podatkov objavi poročila o posameznih temah.

| (76) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral spoštovati Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(76)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral spoštovati Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (77) | Nacionalni nadzorni organi spremljajo uporabo Uredbe (EU) 2016/679 in prispevajo k njeni dosledni uporabi po vsej Uniji, da bi varovali posameznike pri obdelavi njihovih osebnih podatkov in olajšali prosti pretok osebnih podatkov na notranjem trgu. Za večjo skladnost uporabe pravil o varstvu podatkov, ki se uporabljajo v državah članicah, in pravil o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za institucije in organe Unije, bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov učinkovito sodelovati z nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(77)

Nacionalni nadzorni organi spremljajo uporabo Uredbe (EU) 2016/679 in prispevajo k njeni dosledni uporabi po vsej Uniji, da bi varovali posameznike pri obdelavi njihovih osebnih podatkov in olajšali prosti pretok osebnih podatkov na notranjem trgu. Za večjo skladnost uporabe pravil o varstvu podatkov, ki se uporabljajo v državah članicah, in pravil o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za institucije in organe Unije, bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov učinkovito sodelovati z nacionalnimi nadzornimi organi.

| (78) | Pravo Unije v nekaterih okoliščinah določa model usklajenega nadzora, ki ga uporabljajo Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je tudi nadzorni organ Europola in v te namene je bil v okviru odbora za sodelovanje s svetovalno vlogo vzpostavljen poseben model za sodelovanje z nacionalnimi nadzornimi organi. Da se izboljšata učinkovit nadzor in izvajanje materialnih pravil o varstvu podatkov, bi bilo treba v Uniji uvesti enoten, skladen model usklajenega nadzora. Komisija bi morala zato, kadar je primerno, predložiti zakonodajne predloge za spremembo pravnih aktov Unije, ki določajo model usklajenega nadzora, da se uskladijo z modelom usklajenega nadzora iz te uredbe. Evropski odbor za varstvo podatkov bi moral biti enotni forum za zagotavljanje učinkovitega usklajenega splošnega nadzora. |
| --- | --- |

(78)

Pravo Unije v nekaterih okoliščinah določa model usklajenega nadzora, ki ga uporabljajo Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je tudi nadzorni organ Europola in v te namene je bil v okviru odbora za sodelovanje s svetovalno vlogo vzpostavljen poseben model za sodelovanje z nacionalnimi nadzornimi organi. Da se izboljšata učinkovit nadzor in izvajanje materialnih pravil o varstvu podatkov, bi bilo treba v Uniji uvesti enoten, skladen model usklajenega nadzora. Komisija bi morala zato, kadar je primerno, predložiti zakonodajne predloge za spremembo pravnih aktov Unije, ki določajo model usklajenega nadzora, da se uskladijo z modelom usklajenega nadzora iz te uredbe. Evropski odbor za varstvo podatkov bi moral biti enotni forum za zagotavljanje učinkovitega usklajenega splošnega nadzora.

| (79) | Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, in pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred Sodiščem v skladu s Pogodbama, kadar meni, da so njegove pravice iz te uredbe kršene, ali če Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne obravnava pritožbe, jo v celoti ali deloma zavrže ali zavrne ali ne ukrepa, kadar je tak ukrep potreben za varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Preiskavo na podlagi pritožbe bi bilo treba izvesti v obsegu, ki je v posamezni zadevi ustrezen, saj je lahko odločitev nadzornega organa predmet sodne presoje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v razumnem roku obvestiti o stanju zadeve in o odločitvi o pritožbi. Če se mora Evropski nadzornik za varstvo podatkov dodatno uskladiti z nacionalnim nadzornim organom, bi bilo treba posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, posredovati informacije o stanju zadeve med postopkom. Za poenostavitev postopka vložitve pritožbe bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov sprejeti ukrepe, na primer za zagotovitev obrazca za vložitev pritožbe, ki se lahko izpolni tudi elektronsko, pri čemer niso izključena druga komunikacijska sredstva. |
| --- | --- |

(79)

Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, in pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred Sodiščem v skladu s Pogodbama, kadar meni, da so njegove pravice iz te uredbe kršene, ali če Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne obravnava pritožbe, jo v celoti ali deloma zavrže ali zavrne ali ne ukrepa, kadar je tak ukrep potreben za varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Preiskavo na podlagi pritožbe bi bilo treba izvesti v obsegu, ki je v posamezni zadevi ustrezen, saj je lahko odločitev nadzornega organa predmet sodne presoje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v razumnem roku obvestiti o stanju zadeve in o odločitvi o pritožbi. Če se mora Evropski nadzornik za varstvo podatkov dodatno uskladiti z nacionalnim nadzornim organom, bi bilo treba posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, posredovati informacije o stanju zadeve med postopkom. Za poenostavitev postopka vložitve pritožbe bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov sprejeti ukrepe, na primer za zagotovitev obrazca za vložitev pritožbe, ki se lahko izpolni tudi elektronsko, pri čemer niso izključena druga komunikacijska sredstva.

| (80) | Vsak posameznik, ki je utrpel premoženjsko ali nepremoženjsko škodo kot posledico kršitve te uredbe, bi moral imeti pravico, da pod pogoji iz Pogodb od upravljavca ali obdelovalca dobi odškodnino za nastalo škodo. |
| --- | --- |

(80)

Vsak posameznik, ki je utrpel premoženjsko ali nepremoženjsko škodo kot posledico kršitve te uredbe, bi moral imeti pravico, da pod pogoji iz Pogodb od upravljavca ali obdelovalca dobi odškodnino za nastalo škodo.

| (81) | Da bi se okrepila nadzorna vloga Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in učinkovito izvrševanje te uredbe, bi moral imeti Evropski nadzornik za varstvo podatkov kot zadnjo možnost pooblastilo za naložitev upravnih glob. Globe bi morale biti namenjene temu, da se zaradi neskladnosti s to uredbo ter za odvračanje od prihodnjih kršitev te uredbe in spodbujanje kulture varstva osebnih podatkov v institucijah in organih Unije namesto posameznikov kaznuje institucija ali organ. Ta uredba bi morala navajati kršitve, za katere se uporabljajo upravne globe, zgornjo mejo in merila za določanje s tem povezanih glob. Znesek globe bi moral v vsakem posameznem primeru določiti Evropski nadzornik za varstvo podatkov ob upoštevanju vseh zadevnih okoliščin v določeni situaciji ter narave, teže in trajanja kršitve, njenih posledic in sprejetih ukrepov za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi iz te uredbe ter za preprečitev ali ublažitev posledic kršitve. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral pri naložitvi upravne globe instituciji ali organu Unije upoštevati sorazmernost zneska globe. Upravni postopek za naložitev glob institucijam in organom Unije bi moral upoštevati splošna načela prava Unije, kakor jih razlaga Sodišče. |
| --- | --- |

(81)

Da bi se okrepila nadzorna vloga Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in učinkovito izvrševanje te uredbe, bi moral imeti Evropski nadzornik za varstvo podatkov kot zadnjo možnost pooblastilo za naložitev upravnih glob. Globe bi morale biti namenjene temu, da se zaradi neskladnosti s to uredbo ter za odvračanje od prihodnjih kršitev te uredbe in spodbujanje kulture varstva osebnih podatkov v institucijah in organih Unije namesto posameznikov kaznuje institucija ali organ. Ta uredba bi morala navajati kršitve, za katere se uporabljajo upravne globe, zgornjo mejo in merila za določanje s tem povezanih glob. Znesek globe bi moral v vsakem posameznem primeru določiti Evropski nadzornik za varstvo podatkov ob upoštevanju vseh zadevnih okoliščin v določeni situaciji ter narave, teže in trajanja kršitve, njenih posledic in sprejetih ukrepov za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi iz te uredbe ter za preprečitev ali ublažitev posledic kršitve. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral pri naložitvi upravne globe instituciji ali organu Unije upoštevati sorazmernost zneska globe. Upravni postopek za naložitev glob institucijam in organom Unije bi moral upoštevati splošna načela prava Unije, kakor jih razlaga Sodišče.

| (82) | Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, meni, da so bile kršene njegove pravice iz te uredbe, bi moral imeti pravico, da pooblasti organ, organizacijo ali združenje, ki je nepridobitne narave, ustanovljeno v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, katerega statutarno določeni cilji so v javnem interesu ter je dejavno na področju varstva osebnih podatkov, da v njegovem imenu vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Tak organ, organizacija ali združenje bi moralo imeti tudi možnost, da uveljavlja pravico do pravnega sredstva v imenu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali da uveljavlja pravico do odškodnine v imenu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(82)

Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, meni, da so bile kršene njegove pravice iz te uredbe, bi moral imeti pravico, da pooblasti organ, organizacijo ali združenje, ki je nepridobitne narave, ustanovljeno v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, katerega statutarno določeni cilji so v javnem interesu ter je dejavno na področju varstva osebnih podatkov, da v njegovem imenu vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Tak organ, organizacija ali združenje bi moralo imeti tudi možnost, da uveljavlja pravico do pravnega sredstva v imenu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali da uveljavlja pravico do odškodnine v imenu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (83) | Uradnik ali drug uslužbenec Evropske unije, ki ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, bi moral biti disciplinsko ali kako drugače odgovoren v skladu s pravili in postopki, določenimi v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropske unije in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi). |
| --- | --- |

(83)

Uradnik ali drug uslužbenec Evropske unije, ki ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, bi moral biti disciplinsko ali kako drugače odgovoren v skladu s pravili in postopki, določenimi v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropske unije in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi).

| (84) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Postopek pregleda bi se moral uporabiti za sprejetje standardnih pogodbenih določil med upravljavci in obdelovalci ter med obdelovalci, za sprejetje seznama dejanj obdelave, kadar se morajo upravljavci, ki osebne podatke obdelujejo za opravljanje naloge v javnem interesu, predhodno posvetovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, in za sprejetje standardnih pogodbenih določil, ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za mednarodne prenose. |
| --- | --- |

(84)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Postopek pregleda bi se moral uporabiti za sprejetje standardnih pogodbenih določil med upravljavci in obdelovalci ter med obdelovalci, za sprejetje seznama dejanj obdelave, kadar se morajo upravljavci, ki osebne podatke obdelujejo za opravljanje naloge v javnem interesu, predhodno posvetovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, in za sprejetje standardnih pogodbenih določil, ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za mednarodne prenose.

| (85) | Zaupne informacije, ki jih statistični organi Unije in nacionalni statistični organi zberejo zaradi priprave uradne evropske in nacionalne statistike, bi bilo treba zaščititi. Evropsko statistiko bi bilo treba razvijati, pripravljati in razširjati v skladu s statističnimi načeli iz člena 338(2) PDEU. V Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12) so določene nadaljnje natančnejše ureditve glede statistične zaupnosti evropske statistike. |
| --- | --- |

(85)

Zaupne informacije, ki jih statistični organi Unije in nacionalni statistični organi zberejo zaradi priprave uradne evropske in nacionalne statistike, bi bilo treba zaščititi. Evropsko statistiko bi bilo treba razvijati, pripravljati in razširjati v skladu s statističnimi načeli iz člena 338(2) PDEU. V Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12) so določene nadaljnje natančnejše ureditve glede statistične zaupnosti evropske statistike.

| (86) | Uredbo (ES) št. 45/2001 in Sklep št. 1247/2002/ES Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (13) bi bilo treba razveljaviti. Sklicevanje na razveljavljeno uredbo in razveljavljeni sklep bi bilo treba šteti kot sklicevanje na to uredbo. |
| --- | --- |

(86)

Uredbo (ES) št. 45/2001 in Sklep št. 1247/2002/ES Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (13) bi bilo treba razveljaviti. Sklicevanje na razveljavljeno uredbo in razveljavljeni sklep bi bilo treba šteti kot sklicevanje na to uredbo.

| (87) | Da se zaščiti popolna neodvisnost članov neodvisnega nadzornega organa, ta uredba ne bi smela vplivati na mandata sedanjega evropskega nadzornika za varstvo podatkov in sedanjega pomočnika nadzornika. Sedanji pomočnik nadzornika bi moral še naprej opravljati svojo funkcijo do konca svojega mandata, razen če je izpolnjen eden od pogojev iz te uredbe za predčasno prenehanje mandata evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Zadevne določbe te uredbe bi se morale za pomočnika nadzornika uporabljati do konca njegovega mandata. |
| --- | --- |

(87)

Da se zaščiti popolna neodvisnost članov neodvisnega nadzornega organa, ta uredba ne bi smela vplivati na mandata sedanjega evropskega nadzornika za varstvo podatkov in sedanjega pomočnika nadzornika. Sedanji pomočnik nadzornika bi moral še naprej opravljati svojo funkcijo do konca svojega mandata, razen če je izpolnjen eden od pogojev iz te uredbe za predčasno prenehanje mandata evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Zadevne določbe te uredbe bi se morale za pomočnika nadzornika uporabljati do konca njegovega mandata.

| (88) | Da bi se dosegla osnovni cilj zagotovitve enakovredne ravni varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in prosti pretok osebnih podatkov po vsej Uniji, je v skladu z načelom sorazmernosti potrebno in primerno določiti pravila o obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Unije. V skladu s členom 5(4) PEU ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

(88)

Da bi se dosegla osnovni cilj zagotovitve enakovredne ravni varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in prosti pretok osebnih podatkov po vsej Uniji, je v skladu z načelom sorazmernosti potrebno in primerno določiti pravila o obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Unije. V skladu s členom 5(4) PEU ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.

| (89) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je mnenje podal 15. marca 2017 (14) – |
| --- | --- |

(89)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je mnenje podal 15. marca 2017 (14) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in cilji

1.   Ta uredba določa pravila o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Unije in pravila o prostem pretoku osebnih podatkov med njimi ali drugimi uporabniki, ustanovljenimi v Uniji.

2.   Ta uredba varuje temeljne pravice in svoboščine posameznikov ter zlasti njihovo pravico do varstva osebnih podatkov.

3.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov spremlja uporabo določb te uredbe pri vseh dejanjih obdelave, ki jih izvede institucija ali organ Unije.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v vseh institucijah in organih Unije.

2.   Za obdelavo operativnih osebnih podatkov v organih, uradih in agencijah Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, se uporabljata samo člen 3 in poglavje IX te uredbe.

3.   Ta uredba se ne uporablja za obdelavo operativnih osebnih podatkov v Europolu in Evropskem javnem tožilstvu, dokler se Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (15) in Uredba Sveta (EU) 2017/1939 (16) ne prilagodita v skladu s členom 98 te uredbe.

4.   Ta uredba se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru misij iz členov 42(1), 43 in 44 PEU.

5.   Ta uredba se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki se v celoti ali delno izvaja z avtomatiziranimi sredstvi, in za obdelavo osebnih podatkov, ki so del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke, ki se izvaja z avtomatiziranimi sredstvi.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „osebni podatki“ pomeni katero koli informacijo v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiv posameznik je tisti, ki ga je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika; |
| --- | --- |

(1)

„osebni podatki“ pomeni katero koli informacijo v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiv posameznik je tisti, ki ga je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika;

| (2) | „operativni osebni podatki“ pomeni osebne podatke, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, da bi uresničili cilje, določene v aktih o ustanovitvi teh organov, uradov ali agencij; |
| --- | --- |

(2)

„operativni osebni podatki“ pomeni osebne podatke, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, da bi uresničili cilje, določene v aktih o ustanovitvi teh organov, uradov ali agencij;

| (3) | „obdelava“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje; |
| --- | --- |

(3)

„obdelava“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje;

| (4) | „omejitev obdelave“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti; |
| --- | --- |

(4)

„omejitev obdelave“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti;

| (5) | „oblikovanje profilov“ pomeni vsako obliko avtomatizirane obdelave osebnih podatkov, ki vključuje uporabo osebnih podatkov za ocenjevanje nekaterih osebnih vidikov v zvezi s posameznikom, zlasti za analizo ali predvidevanje uspešnosti pri delu, ekonomskega položaja, zdravja, osebnega okusa, interesov, zanesljivosti, vedenja, lokacije ali gibanja tega posameznika; |
| --- | --- |

(5)

„oblikovanje profilov“ pomeni vsako obliko avtomatizirane obdelave osebnih podatkov, ki vključuje uporabo osebnih podatkov za ocenjevanje nekaterih osebnih vidikov v zvezi s posameznikom, zlasti za analizo ali predvidevanje uspešnosti pri delu, ekonomskega položaja, zdravja, osebnega okusa, interesov, zanesljivosti, vedenja, lokacije ali gibanja tega posameznika;

| (6) | „psevdonimizacija“ pomeni obdelavo osebnih podatkov na tak način, da osebnih podatkov brez dodatnih informacij ni več mogoče pripisati specifičnemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, če se take dodatne informacije hranijo ločeno ter zanje veljajo tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje, da se osebni podatki ne pripišejo določenemu ali določljivemu posamezniku; |
| --- | --- |

(6)

„psevdonimizacija“ pomeni obdelavo osebnih podatkov na tak način, da osebnih podatkov brez dodatnih informacij ni več mogoče pripisati specifičnemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, če se take dodatne informacije hranijo ločeno ter zanje veljajo tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje, da se osebni podatki ne pripišejo določenemu ali določljivemu posamezniku;

| (7) | „zbirka“ pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi merili, niz pa je lahko centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi; |
| --- | --- |

(7)

„zbirka“ pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi merili, niz pa je lahko centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi;

| (8) | „upravljavec“ pomeni institucijo ali organ Unije, generalni direktorat ali kateri koli drug organizacijski subjekt, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov; kadar namene in sredstva takšne obdelave določa posebni akt Unije, se lahko upravljavec ali posebna merila za njegovo imenovanje določijo s pravom Unije; |
| --- | --- |

(8)

„upravljavec“ pomeni institucijo ali organ Unije, generalni direktorat ali kateri koli drug organizacijski subjekt, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov; kadar namene in sredstva takšne obdelave določa posebni akt Unije, se lahko upravljavec ali posebna merila za njegovo imenovanje določijo s pravom Unije;

| (9) | „upravljavci, ki niso institucije in organi Unije“ pomeni upravljavce v smislu točke 7 člena 4 Uredbe (EU) 2016/679 in upravljavce v smislu točke 8 člena 3 Direktive (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

(9)

„upravljavci, ki niso institucije in organi Unije“ pomeni upravljavce v smislu točke 7 člena 4 Uredbe (EU) 2016/679 in upravljavce v smislu točke 8 člena 3 Direktive (EU) 2016/680;

| (10) | „institucije in organi Unije“ pomeni institucije, organe, urade in agencije Unije, ki so bili ustanovljeni s PEU, PDEU ali Pogodbo Euratom ali na njihovi podlagi; |
| --- | --- |

(10)

„institucije in organi Unije“ pomeni institucije, organe, urade in agencije Unije, ki so bili ustanovljeni s PEU, PDEU ali Pogodbo Euratom ali na njihovi podlagi;

| (11) | „pristojni organ“ pomeni kateri koli javni organ v državi članici, ki je pristojen za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem; |
| --- | --- |

(11)

„pristojni organ“ pomeni kateri koli javni organ v državi članici, ki je pristojen za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem;

| (12) | „obdelovalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali drug organ, ki obdeluje osebne podatke v imenu upravljavca; |
| --- | --- |

(12)

„obdelovalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali drug organ, ki obdeluje osebne podatke v imenu upravljavca;

| (13) | „uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali drug organ, ki so mu bili osebni podatki razkriti, ne glede na to, ali je tretja oseba ali ne. Vendar pa javni organi, ki lahko prejmejo osebne podatke v okviru posamezne poizvedbe v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ne veljajo za uporabnike; obdelava teh podatkov s strani teh javnih organov poteka v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov glede na namene obdelave; |
| --- | --- |

(13)

„uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali drug organ, ki so mu bili osebni podatki razkriti, ne glede na to, ali je tretja oseba ali ne. Vendar pa javni organi, ki lahko prejmejo osebne podatke v okviru posamezne poizvedbe v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ne veljajo za uporabnike; obdelava teh podatkov s strani teh javnih organov poteka v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov glede na namene obdelave;

| (14) | „tretja oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali organ, ki ni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, upravljavec, obdelovalec in osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov pod neposrednim vodstvom upravljavca ali obdelovalca; |
| --- | --- |

(14)

„tretja oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali organ, ki ni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, upravljavec, obdelovalec in osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov pod neposrednim vodstvom upravljavca ali obdelovalca;

| (15) | „privolitev“ posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pomeni vsako prostovoljno, konkretno, informirano in nedvoumno ravnanje v obliki izjave ali jasnega pritrdilnega dejanja, iz katerega je mogoče sklepati na želje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, s katerim izrazi strinjanje z obdelavo osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj; |
| --- | --- |

(15)

„privolitev“ posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pomeni vsako prostovoljno, konkretno, informirano in nedvoumno ravnanje v obliki izjave ali jasnega pritrdilnega dejanja, iz katerega je mogoče sklepati na želje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, s katerim izrazi strinjanje z obdelavo osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj;

| (16) | „kršitev varnosti osebnih podatkov“ pomeni kršitev varnosti, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani; |
| --- | --- |

(16)

„kršitev varnosti osebnih podatkov“ pomeni kršitev varnosti, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani;

| (17) | „genski podatki“ pomeni osebne podatke v zvezi s podedovanimi ali pridobljenimi genetskimi značilnostmi posameznika, ki dajejo edinstvene informacije o fiziologiji ali zdravju tega posameznika in so zlasti rezultat analize biološkega vzorca zadevnega posameznika; |
| --- | --- |

(17)

„genski podatki“ pomeni osebne podatke v zvezi s podedovanimi ali pridobljenimi genetskimi značilnostmi posameznika, ki dajejo edinstvene informacije o fiziologiji ali zdravju tega posameznika in so zlasti rezultat analize biološkega vzorca zadevnega posameznika;

| (18) | „biometrični podatki“ pomeni osebne podatke, ki so rezultat posebne tehnične obdelave v zvezi s fizičnimi, fiziološkimi ali vedenjskimi značilnostmi posameznika, ki omogočajo ali potrjujejo edinstveno identifikacijo tega posameznika, kot so podobe obraza ali daktiloskopski podatki; |
| --- | --- |

(18)

„biometrični podatki“ pomeni osebne podatke, ki so rezultat posebne tehnične obdelave v zvezi s fizičnimi, fiziološkimi ali vedenjskimi značilnostmi posameznika, ki omogočajo ali potrjujejo edinstveno identifikacijo tega posameznika, kot so podobe obraza ali daktiloskopski podatki;

| (19) | „podatki o zdravstvenem stanju“ pomeni osebne podatke, ki se nanašajo na telesno ali duševno zdravje posameznika, vključno z zagotavljanjem zdravstvenih storitev, in razkrivajo informacije o njegovem zdravstvenem stanju; |
| --- | --- |

(19)

„podatki o zdravstvenem stanju“ pomeni osebne podatke, ki se nanašajo na telesno ali duševno zdravje posameznika, vključno z zagotavljanjem zdravstvenih storitev, in razkrivajo informacije o njegovem zdravstvenem stanju;

| (20) | „storitev informacijske družbe“ pomeni storitev, kakor je opredeljena v točki (b) člena 1(1) Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(20)

„storitev informacijske družbe“ pomeni storitev, kakor je opredeljena v točki (b) člena 1(1) Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

17

| (21) | „mednarodna organizacija“ pomeni organizacijo in njene podrejene organe, ki jih ureja mednarodno javno pravo ali kateri koli drug organ, ustanovljen s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma; |
| --- | --- |

(21)

„mednarodna organizacija“ pomeni organizacijo in njene podrejene organe, ki jih ureja mednarodno javno pravo ali kateri koli drug organ, ustanovljen s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma;

| (22) | „nacionalni nadzorni organ“ pomeni neodvisni javni organ, ki ga ustanovi država članica na podlagi člena 51 Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 41 Direktive (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

(22)

„nacionalni nadzorni organ“ pomeni neodvisni javni organ, ki ga ustanovi država članica na podlagi člena 51 Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 41 Direktive (EU) 2016/680;

| (23) | „uporabnik omrežja ali opreme“ pomeni katero koli fizično osebo, ki uporablja omrežje ali terminalsko opremo, ki deluje pod nadzorom institucije ali organa Unije; |
| --- | --- |

(23)

„uporabnik omrežja ali opreme“ pomeni katero koli fizično osebo, ki uporablja omrežje ali terminalsko opremo, ki deluje pod nadzorom institucije ali organa Unije;

| (24) | „imenik“ pomeni javno dostopen imenik uporabnikov omrežja ali opreme ali interni imenik uporabnikov omrežja ali opreme v natisnjeni ali elektronski obliki, ki je na voljo v instituciji ali organu Unije ali si ga izmenjujejo institucije in organi Unije; |
| --- | --- |

(24)

„imenik“ pomeni javno dostopen imenik uporabnikov omrežja ali opreme ali interni imenik uporabnikov omrežja ali opreme v natisnjeni ali elektronski obliki, ki je na voljo v instituciji ali organu Unije ali si ga izmenjujejo institucije in organi Unije;

| (25) | „elektronsko komunikacijsko omrežje“ pomeni prenosni sistem, ne glede na to, ali temelji na stalni infrastrukturi ali centralizirani upravni zmogljivosti, in, kadar je primerno, komutacijsko ali usmerjevalno opremo ter druge vire, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko oddajanje, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij; |
| --- | --- |

(25)

„elektronsko komunikacijsko omrežje“ pomeni prenosni sistem, ne glede na to, ali temelji na stalni infrastrukturi ali centralizirani upravni zmogljivosti, in, kadar je primerno, komutacijsko ali usmerjevalno opremo ter druge vire, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko oddajanje, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij;

| (26) | „terminalska oprema“ pomeni terminalsko opremo, kot je opredeljena v točki 1 člena 1 Direktive Komisije 2008/63/ES (18). |
| --- | --- |

(26)

„terminalska oprema“ pomeni terminalsko opremo, kot je opredeljena v točki 1 člena 1 Direktive Komisije 2008/63/ES (18).

18

POGLAVJE II

SPLOŠNA NAČELA

Člen 4

Načela v zvezi z obdelavo osebnih podatkov

1.   Osebni podatki morajo biti:

| (a) | obdelani zakonito, pošteno in na pregleden način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki („zakonitost, poštenost in preglednost“); |
| --- | --- |

(a)

obdelani zakonito, pošteno in na pregleden način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki („zakonitost, poštenost in preglednost“);

| (b) | zbrani za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo nadalje obdelovati na način, ki ni združljiv s temi nameni; nadaljnja obdelava v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene v skladu s členom 13 ne velja za nezdružljivo s prvotnimi nameni („omejitev namena“); |
| --- | --- |

(b)

zbrani za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo nadalje obdelovati na način, ki ni združljiv s temi nameni; nadaljnja obdelava v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene v skladu s členom 13 ne velja za nezdružljivo s prvotnimi nameni („omejitev namena“);

| (c) | ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za namene, za katere se obdelujejo („najmanjši obseg podatkov“); |
| --- | --- |

(c)

ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za namene, za katere se obdelujejo („najmanjši obseg podatkov“);

| (d) | točni in, kadar je to potrebo, posodobljeni; sprejeti je treba vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se netočni osebni podatki brez odlašanja izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo („točnost“); |
| --- | --- |

(d)

točni in, kadar je to potrebo, posodobljeni; sprejeti je treba vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se netočni osebni podatki brez odlašanja izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo („točnost“);

| (e) | hranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo; osebni podatki se lahko hranijo daljše obdobje, če bodo obdelani zgolj za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene v skladu s členom 13, pri čemer je treba izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe iz te uredbe, da se zaščitijo pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki („omejitev hrambe“); |
| --- | --- |

(e)

hranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo; osebni podatki se lahko hranijo daljše obdobje, če bodo obdelani zgolj za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene v skladu s členom 13, pri čemer je treba izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe iz te uredbe, da se zaščitijo pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki („omejitev hrambe“);

| (f) | obdelani na način, ki zagotavlja ustrezno varnost osebnih podatkov, vključno z zaščito pred nedovoljeno ali nezakonito obdelavo ter pred nenamerno izgubo, uničenjem ali poškodbo z ustreznimi tehničnimi ali organizacijskimi ukrepi („celovitost in zaupnost“). |
| --- | --- |

(f)

obdelani na način, ki zagotavlja ustrezno varnost osebnih podatkov, vključno z zaščito pred nedovoljeno ali nezakonito obdelavo ter pred nenamerno izgubo, uničenjem ali poškodbo z ustreznimi tehničnimi ali organizacijskimi ukrepi („celovitost in zaupnost“).

2.   Upravljavec je odgovoren za skladnost z odstavkom 1 in mora biti to skladnost zmožen dokazati („odgovornost“).

Člen 5

Zakonitost obdelave

1.   Obdelava je zakonita le in kolikor je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| (a) | obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene instituciji ali organu Unije; |
| --- | --- |

(a)

obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene instituciji ali organu Unije;

| (b) | obdelava je potrebna za izpolnitev zakonske obveznosti, ki velja za upravljavca; |
| --- | --- |

(b)

obdelava je potrebna za izpolnitev zakonske obveznosti, ki velja za upravljavca;

| (c) | obdelava je potrebna za izvajanje pogodbe, katere pogodbena stranka je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za izvajanje ukrepov na zahtevo takega posameznika pred sklenitvijo pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

obdelava je potrebna za izvajanje pogodbe, katere pogodbena stranka je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za izvajanje ukrepov na zahtevo takega posameznika pred sklenitvijo pogodbe;

| (d) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je privolil v obdelavo njegovih osebnih podatkov v enega ali več določenih namenov; |
| --- | --- |

(d)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je privolil v obdelavo njegovih osebnih podatkov v enega ali več določenih namenov;

| (e) | obdelava je potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične osebe. |
| --- | --- |

(e)

obdelava je potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične osebe.

2.   Podlaga za obdelavo iz točk (a) in (b) odstavka 1 je določena v pravu Unije.

Člen 6

Obdelava podatkov za drug združljivi namen

Kadar obdelava podatkov za drug namen kot za tistega, za katerega so bili osebni podatki zbrani, ne temelji na privolitvi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali na pravu Unije, ki predstavlja potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi za uresničevanje ciljev iz člena 25(1), upravljavec, da bi ocenil, ali je obdelava za drug namen združljiva z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani, med drugim upošteva:

| (a) | kakršno koli povezavo med nameni, za katere so bili osebni podatki zbrani, in nameni načrtovane nadaljnje obdelave; |
| --- | --- |

(a)

kakršno koli povezavo med nameni, za katere so bili osebni podatki zbrani, in nameni načrtovane nadaljnje obdelave;

| (b) | okoliščine, v katerih so bili osebni podatki zbrani, zlasti kar zadeva razmerje med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem; |
| --- | --- |

(b)

okoliščine, v katerih so bili osebni podatki zbrani, zlasti kar zadeva razmerje med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem;

| (c) | naravo osebnih podatkov, zlasti ali se obdelujejo posebne vrste osebnih podatkov v skladu s členom 10 ali pa se obdelujejo osebni podatki v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(c)

naravo osebnih podatkov, zlasti ali se obdelujejo posebne vrste osebnih podatkov v skladu s členom 10 ali pa se obdelujejo osebni podatki v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški v skladu s členom 11;

| (d) | morebitne posledice predvidene nadaljnje obdelave za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(d)

morebitne posledice predvidene nadaljnje obdelave za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (e) | obstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, ki lahko vključujejo šifriranje ali psevdonimizacijo. |
| --- | --- |

(e)

obstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, ki lahko vključujejo šifriranje ali psevdonimizacijo.

Člen 7

Pogoji za privolitev

1.   Kadar obdelava temelji na privolitvi, mora biti upravljavec zmožen dokazati, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, privolil v obdelavo svojih osebnih podatkov.

2.   Če je privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dana v pisni izjavi, ki se nanaša tudi na druge zadeve, se zahteva za privolitev predloži na način, ki se jasno razlikuje od drugih zadev, v razumljivi in lahko dostopni obliki ter v jasnem in preprostem jeziku. Deli take izjave, ki predstavljajo kršitev te uredbe, niso zavezujoči.

3.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da svojo privolitev kadar koli prekliče. Preklic privolitve ne vpliva na zakonitost obdelave na podlagi privolitve pred njenim preklicem. O tem se pred privolitvijo obvesti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki. Privolitev je enako enostavno preklicati kot dati.

4.   Pri ugotavljanju, ali je bila privolitev dana prostovoljno, se med drugim zlasti upošteva, ali je izvajanje pogodbe, vključno z zagotavljanjem storitve, pogojeno s privolitvijo v obdelavo osebnih podatkov, ki ni potrebna za izvedbo zadevne pogodbe.

Člen 8

Pogoji, ki se uporabljajo za privolitev otroka v zvezi s storitvami informacijske družbe

1.   Kadar se uporablja točka (d) člena 5(1), je v zvezi s storitvami informacijske družbe, ki se ponujajo neposredno otroku, obdelava osebnih podatkov otroka zakonita, kadar ima otrok vsaj 13 let. Kadar je otrok mlajši od 13 let, je takšna obdelava zakonita le, če in kolikor takšno privolitev da ali odobri nosilec starševske odgovornosti za otroka.

2.   Upravljavec ob upoštevanju razpoložljive tehnologije v takih primerih vloži razumen napor v preveritev, ali je nosilec starševske odgovornosti za otroka dal ali odobril privolitev.

3.   Odstavek 1 ne vpliva na splošno pogodbeno pravo držav članic, kot so pravila o veljavnosti, oblikovanju ali učinku pogodbe v zvezi z otrokom.

Člen 9

Prenos osebnih podatkov uporabnikom, ustanovljenim v Uniji, ki niso institucije in organi Unije

1.   Brez poseganja v člene 4 do 6 in 10 se osebni podatki prenesejo uporabnikom, ustanovljenim v Uniji, ki niso institucije in organi Unije, le če:

| (a) | uporabnik izkaže, da so podatki potrebni za opravljanje naloge, ki se izvaja v javnem interesu, ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene uporabniku, ali |
| --- | --- |

(a)

uporabnik izkaže, da so podatki potrebni za opravljanje naloge, ki se izvaja v javnem interesu, ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene uporabniku, ali

| (b) | uporabnik izkaže, da je prenos podatkov potreben za konkreten namen v javnem interesu, uporabnik pa v primeru, ko obstaja razlog za domnevo, da bi to lahko posegalo v zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ugotovi, potem ko je na preverljiv način pretehtal različne navzkrižne interese, da je prenos osebnih podatkov za ta konkretni namen sorazmeren. |
| --- | --- |

(b)

uporabnik izkaže, da je prenos podatkov potreben za konkreten namen v javnem interesu, uporabnik pa v primeru, ko obstaja razlog za domnevo, da bi to lahko posegalo v zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ugotovi, potem ko je na preverljiv način pretehtal različne navzkrižne interese, da je prenos osebnih podatkov za ta konkretni namen sorazmeren.

2.   Kadar se prenos podatkov na podlagi tega člena izvede na pobudo upravljavca, upravljavec z uporabo meril iz točke (a) ali (b) odstavka 1 dokaže, da je prenos osebnih podatkov potreben in sorazmeren z nameni prenosa.

3.   Institucije in organi Unije v skladu s pravom Unije uskladijo pravico do varstva osebnih podatkov s pravico do dostopa do dokumentov.

Člen 10

Obdelava posebnih vrst osebnih podatkov

1.   Prepovedani sta obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, in obdelava genskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije posameznika, podatkov v zvezi z zdravjem ali podatkov v zvezi s posameznikovim spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če velja eno od naslednjega:

| (a) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je dal izrecno privolitev v obdelavo navedenih osebnih podatkov za enega ali več določenih namenov, razen kadar pravo Unije določa, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne sme odstopiti od prepovedi iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je dal izrecno privolitev v obdelavo navedenih osebnih podatkov za enega ali več določenih namenov, razen kadar pravo Unije določa, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne sme odstopiti od prepovedi iz odstavka 1;

| (b) | obdelava je potrebna za namene izpolnjevanja obveznosti in izvajanja posebnih pravic upravljavca ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, na področju delovnega prava ter prava socialne varnosti in socialnega varstva, če to dovoljuje pravo Unije, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za temeljne pravice in interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

obdelava je potrebna za namene izpolnjevanja obveznosti in izvajanja posebnih pravic upravljavca ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, na področju delovnega prava ter prava socialne varnosti in socialnega varstva, če to dovoljuje pravo Unije, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za temeljne pravice in interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (c) | obdelava je potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali drugega posameznika, kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, fizično ali poslovno ni sposoben dati privolitve; |
| --- | --- |

(c)

obdelava je potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali drugega posameznika, kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, fizično ali poslovno ni sposoben dati privolitve;

| (d) | obdelavo v okviru svojih zakonitih dejavnosti z ustreznimi zaščitnimi ukrepi izvaja neprofitni organ, ki je subjekt, vključen v institucijo ali organ Unije, s političnim, filozofskim, verskim ali sindikalnim ciljem in pod pogojem, da se obdelava nanaša samo na člane ali nekdanje člane tega telesa ali na osebe, ki so v rednem stiku z njim v zvezi z njegovimi nameni, ter da se podatki ne razkrijejo zunaj tega telesa brez privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(d)

obdelavo v okviru svojih zakonitih dejavnosti z ustreznimi zaščitnimi ukrepi izvaja neprofitni organ, ki je subjekt, vključen v institucijo ali organ Unije, s političnim, filozofskim, verskim ali sindikalnim ciljem in pod pogojem, da se obdelava nanaša samo na člane ali nekdanje člane tega telesa ali na osebe, ki so v rednem stiku z njim v zvezi z njegovimi nameni, ter da se podatki ne razkrijejo zunaj tega telesa brez privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (e) | obdelava je povezana z osebnimi podatki, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, sam objavi; |
| --- | --- |

(e)

obdelava je povezana z osebnimi podatki, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, sam objavi;

| (f) | obdelava je potrebna za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov ali kadar koli Sodišče izvaja svojo pravosodno funkcijo; |
| --- | --- |

(f)

obdelava je potrebna za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov ali kadar koli Sodišče izvaja svojo pravosodno funkcijo;

| (g) | obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa na podlagi prava Unije, ki je sorazmerno z zastavljenim ciljem, spoštuje bistvo pravice do varstva podatkov ter zagotavlja ustrezne in posebne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(g)

obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa na podlagi prava Unije, ki je sorazmerno z zastavljenim ciljem, spoštuje bistvo pravice do varstva podatkov ter zagotavlja ustrezne in posebne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (h) | obdelava je potrebna za namene preventivne medicine ali medicine dela, oceno delovne sposobnosti zaposlenega, zdravstveno diagnozo, zagotovitev zdravstvene ali socialne oskrbe ali zdravljenja ali upravljanje sistemov in storitev zdravstvenega ali socialnega varstva na podlagi prava Unije ali v skladu s pogodbo z zdravstvenim delavcem ter zanjo veljajo pogoji in zaščitni ukrepi iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(h)

obdelava je potrebna za namene preventivne medicine ali medicine dela, oceno delovne sposobnosti zaposlenega, zdravstveno diagnozo, zagotovitev zdravstvene ali socialne oskrbe ali zdravljenja ali upravljanje sistemov in storitev zdravstvenega ali socialnega varstva na podlagi prava Unije ali v skladu s pogodbo z zdravstvenim delavcem ter zanjo veljajo pogoji in zaščitni ukrepi iz odstavka 3;

| (i) | obdelava je potrebna iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja, kot je zaščita pred resnimi čezmejnimi tveganji za zdravje ali zagotovitev visokih standardov kakovosti in varnosti zdravstvenega varstva ter zdravil ali medicinskih pripomočkov, na podlagi prava Unije, ki zagotavlja ustrezne in posebne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti varovanje poklicne skrivnosti; ali |
| --- | --- |

(i)

obdelava je potrebna iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja, kot je zaščita pred resnimi čezmejnimi tveganji za zdravje ali zagotovitev visokih standardov kakovosti in varnosti zdravstvenega varstva ter zdravil ali medicinskih pripomočkov, na podlagi prava Unije, ki zagotavlja ustrezne in posebne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti varovanje poklicne skrivnosti; ali

| (j) | obdelava je potrebna za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene na podlagi prava Unije, ki je sorazmerno z zastavljenim ciljem, spoštuje bistvo pravice do varstva podatkov ter zagotavlja ustrezne in posebne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(j)

obdelava je potrebna za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene na podlagi prava Unije, ki je sorazmerno z zastavljenim ciljem, spoštuje bistvo pravice do varstva podatkov ter zagotavlja ustrezne in posebne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Osebni podatki iz odstavka 1 se lahko obdelujejo za namene iz točke (h) odstavka 2, kadar jih obdeluje ali je za njihovo obdelavo odgovoren strokovnjak, za katerega velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti v skladu s pravom Unije ali pravom države članice ali pravili, ki jih določijo pristojni nacionalni organi, ali druga oseba, za katero tudi velja obveznost varovanja skrivnosti v skladu s pravom Unije ali pravom države članice ali pravili, ki jih določijo pristojni nacionalni organi.

Člen 11

Obdelava osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški

Obdelava osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški ali s tem povezanimi varnostnimi ukrepi na podlagi člena 5(1) se izvaja le pod nadzorom uradnega organa ali če obdelavo dovoljuje pravo Unije, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

Člen 12

Obdelava, ki ne zahteva identifikacije

1.   Če upravljavec za namene, za katere obdeluje osebne podatke, ne potrebuje ali ne potrebuje več identifikacije posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, upravljavec ni zavezan ohraniti, pridobiti ali obdelati dodatnih informacij, da bi identificiral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, samo zaradi zagotavljanja skladnosti s to uredbo.

2.   Kadar lahko upravljavec v primerih iz odstavka 1 tega člena dokaže, da ne more identificirati posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, upravljavec o tem po možnosti ustrezno obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V takih primerih se členi 17 do 22 ne uporabljajo, razen kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, za uresničevanje svojih pravic na podlagi teh členov zagotovi dodatne informacije, s katerimi ga je mogoče identificirati.

Člen 13

Zaščitni ukrepi v zvezi z obdelavo za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene

Za obdelavo v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene se v skladu s to uredbo uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. S temi zaščitnimi ukrepi se zagotovi, da se sprejmejo tehnični in organizacijski ukrepi, s katerimi se zagotovi zlasti spoštovanje načela najmanjšega obsega podatkov. Ti ukrepi lahko vključujejo psevdonimizacijo, kadar se ti nameni lahko uresničijo na ta način. Kadar se ti nameni lahko uresničijo z nadaljnjo obdelavo, ki ne omogoča ali več ne omogoča identifikacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, se ti nameni uresničijo na ta način.

POGLAVJE III

PRAVICE POSAMEZNIKA, NA KATEREGA SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

ODDELEK 1

Preglednost in načini

Člen 14

Pregledne informacije, sporočila in načini za uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Upravljavec sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, vse informacije iz členov 15 in 16 ter sporočila iz členov 17 do 24 in 35, povezana z obdelavo, v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku, kar velja zlasti za vse informacije, namenjene posebej otroku. Informacije se posredujejo v pisni obliki ali z drugimi sredstvi, vključno, kadar je ustrezno, z elektronskimi sredstvi. Na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se lahko informacije predložijo ustno, pod pogojem, da se identiteta posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dokaže z drugimi sredstvi.

2.   Upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, olajša uresničevanje njegovih pravic iz členov 17 do 24. V primerih iz člena 12(2) upravljavec ne zavrne ukrepanja na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, za uresničevanje njegovih pravic iz členov 17 do 24, razen če upravljavec dokaže, da ne more identificirati posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Upravljavec informacije o ukrepih, sprejetih na zahtevo v skladu s členi 17 do 24, posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi brez nepotrebnega odlašanja in v vsakem primeru v enem mesecu po prejemu zahteve. Ta rok se lahko po potrebi podaljša za največ dva dodatna meseca ob upoštevanju kompleksnosti in števila zahtev. Upravljavec obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o vsakem takem podaljšanju v enem mesecu po prejemu zahteve skupaj z razlogi za zamudo. Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zahtevo predloži z elektronskimi sredstvi, se informacije, kadar je mogoče, zagotovijo z elektronskimi sredstvi, razen če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne zahteva drugače.

4.   Če upravljavec ne ukrepa na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, upravljavec takega posameznika brez odlašanja, najpozneje pa v enem mesecu po prejemu zahteve, obvesti o razlogih za neukrepanje ter o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in možnosti uveljavljanja pravnih sredstev.

5.   Informacije, zagotovljene na podlagi členov 15 in 16, ter vsa sporočila in ukrepi, sprejeti na podlagi členov 17 do 24 in 35, se zagotovijo brezplačno. Kadar so zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, očitno neutemeljene ali pretirane, zlasti ker se ponavljajo, lahko upravljavec zavrne ukrepanje v zvezi z zahtevo. Upravljavec nosi dokazno breme, da je zahteva očitno neutemeljena ali pretirana.

6.   Brez poseganja v člen 12 lahko upravljavec, kadar ima upravičen dvom v zvezi z identiteto posameznika, ki predloži zahtevo iz členov 17 do 23, zahteva zagotovitev dodatnih informacij, ki so potrebne za potrditev identitete posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

7.   Informacije, ki se zagotovijo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členoma 15 in 16, se lahko navedejo skupaj z uporabo standardiziranih ikon, da se v jasno razvidni, razumljivi in berljivi obliki zagotovi smiseln pregled načrtovane obdelave. Kadar so ikone navedene v elektronski obliki, so strojno berljive.

8.   Kadar Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 12(8) Uredbe (EU) 2016/679, s katerimi določi informacije, ki se navedejo v ikonah, in postopke za določitev standardiziranih ikon, institucije in organi Unije, kadar je primerno, skupaj s takimi standardiziranimi ikonami zagotovijo informacije v skladu s členoma 15 in 16 te uredbe.

ODDELEK 2

Informacije in dostop do osebnih podatkov

Člen 15

Informacije, ki se zagotovijo, kadar se osebni podatki pridobijo od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Kadar se osebni podatki v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, pridobijo od tega posameznika, upravljavec zadevnemu posamezniku takrat, ko pridobi osebne podatke, zagotovi vse naslednje informacije:

| (a) | identiteto in kontaktne podatke upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

identiteto in kontaktne podatke upravljavca;

| (b) | kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (c) | namene, za katere se osebni podatki obdelujejo, kakor tudi pravno podlago za njihovo obdelavo; |
| --- | --- |

(c)

namene, za katere se osebni podatki obdelujejo, kakor tudi pravno podlago za njihovo obdelavo;

| (d) | uporabnike ali kategorije uporabnikov osebnih podatkov, če obstajajo; |
| --- | --- |

(d)

uporabnike ali kategorije uporabnikov osebnih podatkov, če obstajajo;

| (e) | kadar je ustrezno, dejstvo, da upravljavec namerava prenesti osebne podatke v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ter obstoj ali neobstoj sklepa Komisije o ustreznosti ali v primeru prenosov iz člena 48 sklic na ustrezne ali primerne zaščitne ukrepe in sredstva za pridobitev njihove kopije ali kje so na voljo. |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, dejstvo, da upravljavec namerava prenesti osebne podatke v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ter obstoj ali neobstoj sklepa Komisije o ustreznosti ali v primeru prenosov iz člena 48 sklic na ustrezne ali primerne zaščitne ukrepe in sredstva za pridobitev njihove kopije ali kje so na voljo.

2.   Poleg informacij iz odstavka 1 upravljavec takrat, ko pridobi osebne podatke, posamezniku, na katerega se ti nanašajo, zagotovi naslednje dodatne informacije, ki so potrebne za zagotovitev poštene in pregledne obdelave:

| (a) | obdobje hrambe osebnih podatkov ali, kadar to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja; |
| --- | --- |

(a)

obdobje hrambe osebnih podatkov ali, kadar to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja;

| (b) | obstoj pravice, da se od upravljavca zahtevajo dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ali omejitev obdelave v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali, kadar je ustrezno, obstoj pravice do ugovora obdelavi ali pravice do prenosljivosti podatkov; |
| --- | --- |

(b)

obstoj pravice, da se od upravljavca zahtevajo dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ali omejitev obdelave v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali, kadar je ustrezno, obstoj pravice do ugovora obdelavi ali pravice do prenosljivosti podatkov;

| (c) | kadar obdelava temelji na točki (d) člena 5(1) ali točki (a) člena 10(2), obstoj pravice, da se lahko privolitev kadar koli prekliče, ne da bi to vplivalo na zakonitost obdelave podatkov, ki se je na podlagi privolitve izvajala do njenega preklica; |
| --- | --- |

(c)

kadar obdelava temelji na točki (d) člena 5(1) ali točki (a) člena 10(2), obstoj pravice, da se lahko privolitev kadar koli prekliče, ne da bi to vplivalo na zakonitost obdelave podatkov, ki se je na podlagi privolitve izvajala do njenega preklica;

| (d) | pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(d)

pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov;

| (e) | ali je zagotovitev osebnih podatkov zakonska ali pogodbena obveznost ali pa obveznost, ki je potrebna za sklenitev pogodbe, ter ali mora posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotoviti osebne podatke ter kakšne so morebitne posledice, če se taki podatki ne zagotovijo; |
| --- | --- |

(e)

ali je zagotovitev osebnih podatkov zakonska ali pogodbena obveznost ali pa obveznost, ki je potrebna za sklenitev pogodbe, ter ali mora posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotoviti osebne podatke ter kakšne so morebitne posledice, če se taki podatki ne zagotovijo;

| (f) | obstoj avtomatiziranega sprejemanja odločitev, vključno z oblikovanjem profilov iz člena 24(1) in (4), ter vsaj v takih primerih smiselne informacije o razlogih zanj, kot tudi pomen in predvidene posledice take obdelave za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(f)

obstoj avtomatiziranega sprejemanja odločitev, vključno z oblikovanjem profilov iz člena 24(1) in (4), ter vsaj v takih primerih smiselne informacije o razlogih zanj, kot tudi pomen in predvidene posledice take obdelave za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Kadar namerava upravljavec nadalje obdelovati osebne podatke za namen, ki ni namen, za katerega so bili osebni podatki zbrani, upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pred tako nadaljnjo obdelavo podatkov zagotovi informacije o tem drugem namenu in vse nadaljnje relevantne informacije iz odstavka 2.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo, kadar in kolikor posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, že ima informacije.

Člen 16

Informacije, ki jih je treba zagotoviti, kadar osebni podatki niso bili pridobljeni od posameznika, na katerega se nanašajo

1.   Kadar osebni podatki niso bili pridobljeni od posameznika, na katerega se nanašajo, upravljavec, posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki zagotovi naslednje informacije:

| (a) | identiteto in kontaktne podatke upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

identiteto in kontaktne podatke upravljavca;

| (b) | kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (c) | namene, za katere se osebni podatki obdelujejo, kakor tudi pravno podlago za njihovo obdelavo; |
| --- | --- |

(c)

namene, za katere se osebni podatki obdelujejo, kakor tudi pravno podlago za njihovo obdelavo;

| (d) | vrste zadevnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

vrste zadevnih osebnih podatkov;

| (e) | uporabnike ali kategorije uporabnikov osebnih podatkov, kadar obstajajo; |
| --- | --- |

(e)

uporabnike ali kategorije uporabnikov osebnih podatkov, kadar obstajajo;

| (f) | kadar je ustrezno, informacije o tem, da namerava upravljavec prenesti osebne podatke uporabniku v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ter o obstoju ali neobstoju sklepa Komisije o ustreznosti ali v primeru prenosov iz člena 48 sklic na ustrezne ali primerne zaščitne ukrepe in sredstva za pridobitev njihove kopije ali kje so na voljo. |
| --- | --- |

(f)

kadar je ustrezno, informacije o tem, da namerava upravljavec prenesti osebne podatke uporabniku v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ter o obstoju ali neobstoju sklepa Komisije o ustreznosti ali v primeru prenosov iz člena 48 sklic na ustrezne ali primerne zaščitne ukrepe in sredstva za pridobitev njihove kopije ali kje so na voljo.

2.   Upravljavec poleg informacij iz odstavka 1 posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi naslednje dodatne informacije, ki so potrebne za zagotavljanje poštene in pregledne obdelave v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki:

| (a) | obdobje hrambe osebnih podatkov ali, če to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja; |
| --- | --- |

(a)

obdobje hrambe osebnih podatkov ali, če to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja;

| (b) | obstoj pravice, da se od upravljavca zahtevajo dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ali omejitev obdelave v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali, kadar je potrebno, obstoj pravice do ugovora obdelavi ali pravice do prenosljivosti podatkov; |
| --- | --- |

(b)

obstoj pravice, da se od upravljavca zahtevajo dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ali omejitev obdelave v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali, kadar je potrebno, obstoj pravice do ugovora obdelavi ali pravice do prenosljivosti podatkov;

| (c) | kadar obdelava temelji na točki (d) člena 5(1) ali točki (a) člena 10(2), obstoj pravice, da se lahko privolitev kadar koli prekliče, ne da bi to vplivalo na zakonitost obdelave podatkov, ki se je na podlagi privolitve izvajala do njenega preklica; |
| --- | --- |

(c)

kadar obdelava temelji na točki (d) člena 5(1) ali točki (a) člena 10(2), obstoj pravice, da se lahko privolitev kadar koli prekliče, ne da bi to vplivalo na zakonitost obdelave podatkov, ki se je na podlagi privolitve izvajala do njenega preklica;

| (d) | pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(d)

pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov;

| (e) | od kje izvirajo osebni podatki in po potrebi, ali izvirajo iz javno dostopnih virov; |
| --- | --- |

(e)

od kje izvirajo osebni podatki in po potrebi, ali izvirajo iz javno dostopnih virov;

| (f) | obstoj avtomatiziranega sprejemanja odločitev, vključno z oblikovanjem profilov iz člena 24(1) in (4), ter vsaj v takih primerih smiselne informacije o razlogih zanj, kot tudi pomen in predvidene posledice take obdelave za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(f)

obstoj avtomatiziranega sprejemanja odločitev, vključno z oblikovanjem profilov iz člena 24(1) in (4), ter vsaj v takih primerih smiselne informacije o razlogih zanj, kot tudi pomen in predvidene posledice take obdelave za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Upravljavec zagotovi informacije iz odstavkov 1 in 2:

| (a) | v razumnem roku po prejemu osebnih podatkov, vendar najpozneje v enem mesecu, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine, v katerih se obdelujejo osebni podatki; |
| --- | --- |

(a)

v razumnem roku po prejemu osebnih podatkov, vendar najpozneje v enem mesecu, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine, v katerih se obdelujejo osebni podatki;

| (b) | če se bodo osebni podatki uporabili za komuniciranje s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, najpozneje ob prvem komuniciranju s tem posameznikom, ali |
| --- | --- |

(b)

če se bodo osebni podatki uporabili za komuniciranje s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, najpozneje ob prvem komuniciranju s tem posameznikom, ali

| (c) | če je predvideno razkritje drugemu uporabniku, najpozneje ob prvem razkritju osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(c)

če je predvideno razkritje drugemu uporabniku, najpozneje ob prvem razkritju osebnih podatkov.

4.   Kadar namerava upravljavec nadalje obdelovati osebne podatke za namen, ki ni namen, za katerega so bili osebni podatki pridobljeni, upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pred tako nadaljnjo obdelavo zagotovi informacije o tem drugem namenu in vse nadaljnje relevantne informacije iz odstavka 2.

5.   Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo, kadar in kolikor:

| (a) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, že ima informacije; |
| --- | --- |

(a)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, že ima informacije;

| (b) | se izkaže, da je zagotavljanje takih informacij nemogoče ali bi vključevalo nesorazmeren napor, zlasti pri obdelavi v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene, ali kolikor bi obveznost iz odstavka 1 tega člena lahko onemogočila ali resno ovirala uresničevanje namenov te obdelave; |
| --- | --- |

(b)

se izkaže, da je zagotavljanje takih informacij nemogoče ali bi vključevalo nesorazmeren napor, zlasti pri obdelavi v namene arhiviranja v javnem interesu, v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene, ali kolikor bi obveznost iz odstavka 1 tega člena lahko onemogočila ali resno ovirala uresničevanje namenov te obdelave;

| (c) | je pridobitev ali razkritje izrecno določeno s pravom Unije, ki določa ustrezne ukrepe za zaščito zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali |
| --- | --- |

(c)

je pridobitev ali razkritje izrecno določeno s pravom Unije, ki določa ustrezne ukrepe za zaščito zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali

| (d) | morajo osebni podatki ostati zaupni ob upoštevanju obveznosti varovanja poklicne skrivnosti v skladu s pravom Unije, vključno s predpisanimi obveznostmi varovanja skrivnosti. |
| --- | --- |

(d)

morajo osebni podatki ostati zaupni ob upoštevanju obveznosti varovanja poklicne skrivnosti v skladu s pravom Unije, vključno s predpisanimi obveznostmi varovanja skrivnosti.

6.   V primerih iz točke (b) odstavka 5 upravljavec sprejme ustrezne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, tudi tako, da informacije dajo na voljo javnosti.

Člen 17

Pravica dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico od upravljavca dobiti potrditev, ali se v zvezi z njim obdelujejo osebni podatki, in kadar je temu tako, dostop do osebnih podatkov in naslednje informacije:

| (a) | namene obdelave; |
| --- | --- |

(a)

namene obdelave;

| (b) | vrste zadevnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

vrste zadevnih osebnih podatkov;

| (c) | uporabnike ali kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti osebni podatki, zlasti uporabnike v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

(c)

uporabnike ali kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti osebni podatki, zlasti uporabnike v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah;

| (d) | kadar je mogoče, predvideno obdobje hrambe osebnih podatkov ali, če to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja; |
| --- | --- |

(d)

kadar je mogoče, predvideno obdobje hrambe osebnih podatkov ali, če to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja;

| (e) | obstoj pravice, da se od upravljavca zahteva popravek ali izbris osebnih podatkov ali omejitev obdelave osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali obstoj pravice do ugovora taki obdelavi; |
| --- | --- |

(e)

obstoj pravice, da se od upravljavca zahteva popravek ali izbris osebnih podatkov ali omejitev obdelave osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali obstoj pravice do ugovora taki obdelavi;

| (f) | pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(f)

pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov;

| (g) | kadar osebni podatki niso zbrani pri posamezniku, na katerega se ti nanašajo, vse razpoložljive informacije v zvezi z njihovim virom; |
| --- | --- |

(g)

kadar osebni podatki niso zbrani pri posamezniku, na katerega se ti nanašajo, vse razpoložljive informacije v zvezi z njihovim virom;

| (h) | obstoj avtomatiziranega sprejemanja odločitev, vključno z oblikovanjem profilov iz člena 24(1) in (4), ter vsaj v takih primerih smiselne informacije o razlogih zanj, kot tudi pomen in predvidene posledice take obdelave za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(h)

obstoj avtomatiziranega sprejemanja odločitev, vključno z oblikovanjem profilov iz člena 24(1) in (4), ter vsaj v takih primerih smiselne informacije o razlogih zanj, kot tudi pomen in predvidene posledice take obdelave za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

2.   Kadar se osebni podatki prenesejo v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico biti obveščen o ustreznih zaščitnih ukrepih v skladu s členom 48 v zvezi s prenosom.

3.   Upravljavec zagotovi kopijo osebnih podatkov, ki se obdelujejo. Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zahtevo predloži z elektronskimi sredstvi in če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne zahteva drugače, se informacije zagotovijo v elektronski obliki, ki je splošno uporabljana.

4.   Pravica do pridobitve kopije iz odstavka 3 ne vpliva negativno na pravice in svoboščine drugih.

ODDELEK 3

Popravek in izbris

Člen 18

Pravica do popravka

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico doseči, da upravljavec brez nepotrebnega odlašanja popravi netočne osebne podatke v zvezi z njim. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima ob upoštevanju namenov obdelave pravico do dopolnitve nepopolnih osebnih podatkov, vključno s predložitvijo dopolnilne izjave.

Člen 19

Pravica do izbrisa („pravica do pozabe“)

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico doseči, da upravljavec brez nepotrebnega odlašanja izbriše osebne podatke v zvezi z njim, upravljavec pa ima obveznost osebne podatke brez nepotrebnega odlašanja izbrisati, kadar velja eden od naslednjih razlogov:

| (a) | osebni podatki niso več potrebni v namene, za katere so bili zbrani ali kako drugače obdelani; |
| --- | --- |

(a)

osebni podatki niso več potrebni v namene, za katere so bili zbrani ali kako drugače obdelani;

| (b) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, prekliče privolitev, na podlagi katere poteka obdelava v skladu s točko (d) člena 5(1) ali točko (a) člena 10(2), in kadar za obdelavo ne obstaja nobena druga pravna podlaga; |
| --- | --- |

(b)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, prekliče privolitev, na podlagi katere poteka obdelava v skladu s točko (d) člena 5(1) ali točko (a) člena 10(2), in kadar za obdelavo ne obstaja nobena druga pravna podlaga;

| (c) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obdelavi ugovarja v skladu s členom 23(1), za njihovo obdelavo pa ne obstajajo nobeni prevladujoči zakoniti razlogi; |
| --- | --- |

(c)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obdelavi ugovarja v skladu s členom 23(1), za njihovo obdelavo pa ne obstajajo nobeni prevladujoči zakoniti razlogi;

| (d) | osebni podatki so bili obdelani nezakonito; |
| --- | --- |

(d)

osebni podatki so bili obdelani nezakonito;

| (e) | osebne podatke je treba izbrisati za izpolnitev pravne obveznosti, ki velja za upravljavca; |
| --- | --- |

(e)

osebne podatke je treba izbrisati za izpolnitev pravne obveznosti, ki velja za upravljavca;

| (f) | osebni podatki so bili zbrani v zvezi s ponudbo storitev informacijske družbe iz člena 8(1). |
| --- | --- |

(f)

osebni podatki so bili zbrani v zvezi s ponudbo storitev informacijske družbe iz člena 8(1).

2.   Kadar upravljavec objavi osebne podatke in je v skladu z odstavkom 1 osebne podatke obvezan izbrisati, ob upoštevanju razpoložljive tehnologije in stroškov izvajanja sprejme razumne ukrepe, vključno s tehničnimi, da upravljavce ali upravljavce, ki niso institucije in organi Unije, ki obdelujejo osebne podatke, obvesti, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, od njih zahteva, naj izbrišejo morebitne povezave do teh osebnih podatkov ali njihove kopije.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata, če je obdelava potrebna:

| (a) | za uresničevanje pravice do svobode izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

(a)

za uresničevanje pravice do svobode izražanja in obveščanja;

| (b) | za izpolnjevanje pravne obveznosti, ki velja za upravljavca, ali za izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, ki je bila dodeljena upravljavcu; |
| --- | --- |

(b)

za izpolnjevanje pravne obveznosti, ki velja za upravljavca, ali za izvajanje naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, ki je bila dodeljena upravljavcu;

| (c) | iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja v skladu s točkama (h) in (i) člena 10(2) ter členom 10(3); |
| --- | --- |

(c)

iz razlogov javnega interesa na področju javnega zdravja v skladu s točkama (h) in (i) člena 10(2) ter členom 10(3);

| (d) | za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene, kolikor bi pravica iz odstavka 1 lahko onemogočila ali resno ovirala uresničevanje namenov te obdelave, ali |
| --- | --- |

(d)

za namene arhiviranja v javnem interesu, za znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene, kolikor bi pravica iz odstavka 1 lahko onemogočila ali resno ovirala uresničevanje namenov te obdelave, ali

| (e) | za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

(e)

za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

Člen 20

Pravica do omejitve obdelave

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico doseči, da upravljavec omeji obdelavo, kadar velja en od naslednjih primerov:

| (a) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oporeka točnosti osebnih podatkov, in sicer za obdobje, ki upravljavcu omogoča preveritev točnosti osebnih podatkov, vključno z njihovo popolnostjo; |
| --- | --- |

(a)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oporeka točnosti osebnih podatkov, in sicer za obdobje, ki upravljavcu omogoča preveritev točnosti osebnih podatkov, vključno z njihovo popolnostjo;

| (b) | je obdelava nezakonita in posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje izbrisu osebnih podatkov ter namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe; |
| --- | --- |

(b)

je obdelava nezakonita in posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje izbrisu osebnih podatkov ter namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe;

| (c) | upravljavec osebnih podatkov ne potrebuje več za namene obdelave, temveč jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, potrebuje za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec osebnih podatkov ne potrebuje več za namene obdelave, temveč jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, potrebuje za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov;

| (d) | je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vložil ugovor v zvezi z obdelavo v skladu s členom 23(1), dokler se ne preveri, ali zakoniti razlogi upravljavca prevladajo nad razlogi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(d)

je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vložil ugovor v zvezi z obdelavo v skladu s členom 23(1), dokler se ne preveri, ali zakoniti razlogi upravljavca prevladajo nad razlogi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

2.   Kadar je bila obdelava osebnih podatkov omejena v skladu z odstavkom 1, se taki osebni podatki z izjemo njihovega shranjevanja obdelujejo le s privolitvijo posameznika, na katerega se ti nanašajo, ali za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov, ali zaradi varstva pravic druge fizične ali pravne osebe, ali zaradi pomembnega javnega interesa Unije ali države članice.

3.   Upravljavec pred preklicem omejitve obdelave o tem obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki je dosegel omejitev obdelave v skladu z odstavkom 1.

4.   Pri avtomatiziranih zbirkah se omejitev obdelave načeloma zagotovi s tehničnimi sredstvi. Dejstvo, da so osebni podatki omejeni, se označi v sistemu na način, ki jasno pokaže, da se osebni podatki ne smejo uporabiti.

Člen 21

Obveznost obveščanja v zvezi s popravkom ali izbrisom osebnih podatkov ali omejitvijo obdelave

Upravljavec vsakemu uporabniku, ki so mu bili osebni podatki razkriti, sporoči vse popravke ali izbrise osebnih podatkov ali omejitve obdelave v skladu s členom 18, členom 19(1) in členom 20, razen če se to izkaže za nemogoče ali vključuje nesorazmeren napor. Upravljavec o teh uporabnikih obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če ta posameznik tako zahteva.

Člen 22

Pravica do prenosljivosti podatkov

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da prejme osebne podatke v zvezi z njim, ki jih je posredoval upravljavcu, v strukturirani, splošno uporabljani in strojno berljivi obliki, in pravico, da te podatke posreduje drugemu upravljavcu, ne da bi ga upravljavec, ki so mu bili osebni podatki zagotovljeni, pri tem oviral, kadar:

| (a) | obdelava temelji na privolitvi v skladu s točko (d) člena 5(1) ali točko (a) člena 10(2) ali na pogodbi v skladu s točko (c) člena 5(1) in |
| --- | --- |

(a)

obdelava temelji na privolitvi v skladu s točko (d) člena 5(1) ali točko (a) člena 10(2) ali na pogodbi v skladu s točko (c) člena 5(1) in

| (b) | se obdelava izvaja z avtomatiziranimi sredstvi. |
| --- | --- |

(b)

se obdelava izvaja z avtomatiziranimi sredstvi.

2.   Pri uresničevanju pravice do prenosljivosti podatkov v skladu z odstavkom 1 ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico, da se osebni podatki neposredno prenesejo od enega upravljavca k drugemu ali upravljavcem, ki niso institucije in organi Unije, kadar je to tehnično izvedljivo.

3.   Uresničevanje pravice iz odstavka 1 tega člena ne posega v člen 19. Ta pravica se ne uporablja za obdelavo, potrebno za opravljanje naloge, ki se izvaja v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu.

4.   Pravica iz odstavka 1 ne vpliva negativno na pravice in svoboščine drugih.

ODDELEK 4

Pravica do ugovora in avtomatizirano sprejemanje posameznih odločitev

Člen 23

Pravica do ugovora

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima na podlagi razlogov, povezanih z njegovim posebnim položajem, pravico, da kadar koli ugovarja obdelavi osebnih podatkov v zvezi z njim, ki temelji na točki (a) člena 5(1), vključno z oblikovanjem profilov na podlagi navedene določbe. Upravljavec preneha obdelovati osebne podatke, razen če dokaže nujne legitimne razloge za obdelavo, ki prevladajo nad interesi, pravicami in svoboščinami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

2.   Posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se na pravico iz odstavka 1 izrecno opozori najpozneje ob prvem komuniciranju z njim in se mu to pravico predstavi jasno in ločeno od vseh drugih informacij.

3.   V okviru uporabe storitev informacijske družbe in neglede na člena 36 in 37 lahko posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, uveljavlja pravico do ugovora z avtomatiziranimi sredstvi z uporabo tehničnih specifikacij.

4.   Kadar se osebni podatki obdelujejo v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene, ima posameznik, na katerega se ti podatki nanašajo, pravico, da iz razlogov, povezanih z njegovim posebnim položajem, ugovarja obdelavi osebnih podatkov v zvezi z njim, razen če je obdelava potrebna za opravljanje naloge, ki se izvaja zaradi razlogov javnega interesa.

Člen 24

Avtomatizirano sprejemanje posameznih odločitev, vključno z oblikovanjem profilov

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da zanj ne velja odločitev, ki temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi, vključno z oblikovanjem profilov, ki ima pravne učinke v zvezi z njim ali na podoben način nanj znatno vpliva.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če je odločitev:

| (a) | nujna za sklenitev ali izvajanje pogodbe med posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem; |
| --- | --- |

(a)

nujna za sklenitev ali izvajanje pogodbe med posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem;

| (b) | dovoljena v pravu Unije, ki določa tudi ustrezne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali |
| --- | --- |

(b)

dovoljena v pravu Unije, ki določa tudi ustrezne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali

| (c) | utemeljena z izrecno privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(c)

utemeljena z izrecno privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   V primerih, navedenih v točkah (a) in (c) odstavka 2, upravljavec podatkov izvede ustrezne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, vsaj pravice do osebnega posredovanja upravljavca, do izražanja lastnega stališča in izpodbijanja odločitve.

4.   Odločitve iz odstavka 2 tega člena ne temeljijo na posebnih vrstah osebnih podatkov iz člena 10(1), razen če se uporablja točka (a) ali (g) člena 10(2) in se izvajajo ustrezni ukrepi za zaščito pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

ODDELEK 5

Omejitve

Člen 25

Omejitve

1.   Pravni akti, sprejeti na podlagi Pogodb ali, kadar se zadeve nanašajo na delovanje institucij in organov Unije, notranji predpisi, ki jih določijo te institucije in organi, lahko omejijo uporabo členov 14 do 22, 35 in 36, ko tudi člena 4, kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, če taka omejitev spoštuje bistvo temeljnih pravic in svoboščin ter je potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi za zagotavljanje:

| (a) | državne varnosti, javne varnosti ali obrambe držav članic; |
| --- | --- |

(a)

državne varnosti, javne varnosti ali obrambe držav članic;

| (b) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem;

| (c) | drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo; |
| --- | --- |

(c)

drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo;

| (d) | notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

(d)

notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij;

| (e) | varstva neodvisnosti sodstva in sodnega postopka; |
| --- | --- |

(e)

varstva neodvisnosti sodstva in sodnega postopka;

| (f) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih; |
| --- | --- |

(f)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih;

| (g) | spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c); |
| --- | --- |

(g)

spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c);

| (h) | varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih; |
| --- | --- |

(h)

varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih;

| (i) | uveljavljanja civilnopravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

(i)

uveljavljanja civilnopravnih zahtevkov.

2.   Vsak zakonodajni ukrep ali notranji predpis iz odstavka 1 po potrebi vsebuje zlasti posebne določbe glede:

| (a) | namenov obdelave ali vrst obdelave; |
| --- | --- |

(a)

namenov obdelave ali vrst obdelave;

| (b) | vrst osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

vrst osebnih podatkov;

| (c) | obsega uvedenih omejitev; |
| --- | --- |

(c)

obsega uvedenih omejitev;

| (d) | zaščitnih ukrepov za preprečitev zlorab ali nezakonitega dostopa ali prenosa; |
| --- | --- |

(d)

zaščitnih ukrepov za preprečitev zlorab ali nezakonitega dostopa ali prenosa;

| (e) | natančnejše ureditve upravljavca ali vrst upravljavcev; |
| --- | --- |

(e)

natančnejše ureditve upravljavca ali vrst upravljavcev;

| (f) | obdobij hrambe in veljavnih zaščitnih ukrepov, pri čemer se upoštevajo narava, obseg in nameni obdelave ali vrste obdelave; ter |
| --- | --- |

(f)

obdobij hrambe in veljavnih zaščitnih ukrepov, pri čemer se upoštevajo narava, obseg in nameni obdelave ali vrste obdelave; ter

| (g) | tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(g)

tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

3.   Kadar se osebni podatki obdelujejo v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene, se lahko v pravu Unije, ki lahko vključuje notranje predpise, ki jih institucije in organi Unije sprejmejo v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, določijo odstopanja od pravic iz členov 17, 18, 20 in 23, za katere veljajo pogoji in zaščitni ukrepi iz člena 13, kolikor je verjetno, da bi takšne pravice onemogočile ali resno ovirale doseganje posebnih namenov, in kolikor so takšna odstopanja nujna za uresničitev teh namenov.

4.   Kadar se osebni podatki obdelujejo za namene arhiviranja v javnem interesu, se lahko v pravu Unije, ki lahko vključuje notranje predpise, ki jih institucije in organi Unije sprejmejo v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njihovo delovanje, določijo odstopanja od pravic iz členov 17, 18, 20, 21, 22 in 23, za katere veljajo pogoji in zaščitni ukrepi iz člena 13, kolikor je verjetno, da bi takšne pravice onemogočile ali resno ovirale doseganje posebnih namenov, in kolikor so takšna odstopanja nujna za uresničitev teh namenov.

5.   Notranji predpisi iz odstavkov 1, 3 in 4 morajo biti jasni in natančni splošno veljavni akti s pravnimi učinki za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ki se sprejmejo na najvišji ravni vodstva institucij in organov Unije in se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

6.   Če se naloži omejitev v skladu z odstavkom 1, se v skladu s pravom Unije posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o glavnih razlogih, na katerih temelji uporaba omejitve, in o njegovi pravici, da vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

7.   Če se dostop posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zavrne s sklicevanjem na omejitev, naloženo v skladu z odstavkom 1, Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri preiskovanju pritožbe posameznika samo obvesti, ali so bili podatki pravilno obdelani, in če niso bili, ali so bili opravljeni morebitni potrebni popravki.

8.   Zagotavljanje informacij iz odstavkov 6 in 7 tega člena ter člena 45(2) se lahko preloži, opusti ali zavrne, če bi se s tem izničil učinek omejitve, naložene v skladu z odstavkom 1 tega člena.

POGLAVJE IV

UPRAVLJAVEC IN OBDELOVALEC

ODDELEK 1

Splošne obveznosti

Člen 26

Odgovornost upravljavca

1.   Ob upoštevanju narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave, pa tudi tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, ki se razlikujejo po verjetnosti in resnosti, upravljavec izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, da zagotovi in je zmožen dokazati, da obdelava poteka v skladu s to uredbo. Ti ukrepi se pregledajo in dopolnijo, kadar je to potrebno.

2.   Kadar je to sorazmerno glede na dejavnosti obdelave, ukrepi iz odstavka 1 vključujejo izvajanje ustreznih politik za varstvo podatkov s strani upravljavca.

3.   Izvajanje odobrenega mehanizma certificiranja iz člena 42 Uredbe (EU) 2016/679 se lahko uporabi kot element za izkazovanje izpolnjevanja obveznosti upravljavca.

Člen 27

Vgrajeno in privzeto varstvo podatkov

1.   Ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja, stroškov izvajanja ter narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave, pa tudi tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, ki so povezana z obdelavo in se razlikujejo po verjetnosti in resnosti, upravljavec tako v času določanja sredstev obdelave kot tudi v času same obdelave izvaja ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, kot je psevdonimizacija, ki so oblikovani za učinkovito izvajanje načel varstva podatkov, kot je načelo najmanjšega obsega podatkov, ter v obdelavo vključi potrebne zaščitne ukrepe, da se izpolnijo zahteve te uredbe in zavarujejo pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Upravljavec izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi zagotovi, da se privzeto obdelajo samo osebni podatki, ki so potrebni za vsak poseben namen obdelave. Ta obveznost velja za količino zbranih osebnih podatkov, obseg njihove obdelave, obdobje njihove hrambe in njihovo dostopnost. S takšnimi ukrepi se zagotovi zlasti, da osebni podatki niso samodejno dostopni nedoločenemu številu posameznikov brez posredovanja zadevnega posameznika.

3.   Odobreni mehanizem certificiranja v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2016/679 se lahko uporabi kot element za izkazovanje izpolnjevanja obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

Člen 28

Skupni upravljavci

1.   Kadar dva ali več upravljavcev, ali eden ali več upravljavcev hkrati z upravljavci, ki niso institucije ali organi Unije, skupaj določijo namene in načine obdelave, so skupni upravljavci. Skupni upravljavci na pregleden način z medsebojnim dogovorom določijo dolžnosti vsakega od njih z namenom izpolnjevanja njihovih obveznosti varstva podatkov, zlasti v zvezi z uresničevanjem pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in nalogami vsakega od njih glede zagotavljanja informacij iz členov 15 in 16, razen če in kolikor so dolžnosti vsakega od skupnih upravljavcev določene s pravom Unije ali pravom države članice, ki velja za skupne upravljavce. Z dogovorom se lahko določi kontaktna točka za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Dogovor iz odstavka 1 ustrezno odraža vlogo vsakega od skupnih upravljavcev in njegovo razmerje do posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Bistveno vsebino dogovora se da na voljo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko ne glede na pogoje dogovora iz odstavka 1 uresničuje svoje pravice v skladu s to uredbo glede vsakega od upravljavcev in proti vsakemu od njih.

Člen 29

Obdelovalec

1.   Kadar se obdelava izvaja v imenu upravljavca, ta sodeluje zgolj z obdelovalci, ki zagotovijo zadostna jamstva za izvedbo ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov na tak način, da obdelava izpolnjuje zahteve iz te uredbe in zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

2.   Obdelovalec ne zaposli drugega obdelovalca brez predhodnega posebnega ali splošnega pisnega dovoljenja upravljavca. V primeru splošnega pisnega dovoljenja obdelovalec upravljavca obvesti o vseh nameravanih spremembah glede zaposlitve dodatnih obdelovalcev ali njihove zamenjave, s čimer se upravljavcu omogoči, da nasprotuje tem spremembam.

3.   Obdelavo s strani obdelovalca ureja pogodba ali drug pravni akt v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ki določa obveznosti obdelovalca do upravljavca in v katerem so določeni vsebina in trajanje obdelave, narava in namen obdelave, vrsta osebnih podatkov, kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter obveznosti in pravice upravljavca. Ta pogodba ali drug pravni akt zlasti določa, da obdelovalec:

| (a) | osebne podatke obdeluje samo po dokumentiranih navodilih upravljavca, vključno glede prenosov osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, razen če to od njega zahteva pravo Unije ali pravo države članice, ki velja za obdelovalca; v slednjem primeru obdelovalec o tej pravni zahtevi pred obdelavo podatkov obvesti upravljavca, razen če zadevno pravo prepoveduje takšno obvestilo na podlagi pomembnih razlogov v javnem interesu; |
| --- | --- |

(a)

osebne podatke obdeluje samo po dokumentiranih navodilih upravljavca, vključno glede prenosov osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, razen če to od njega zahteva pravo Unije ali pravo države članice, ki velja za obdelovalca; v slednjem primeru obdelovalec o tej pravni zahtevi pred obdelavo podatkov obvesti upravljavca, razen če zadevno pravo prepoveduje takšno obvestilo na podlagi pomembnih razlogov v javnem interesu;

| (b) | zagotovi, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon;

| (c) | sprejme vse ukrepe, potrebne v skladu s členom 33; |
| --- | --- |

(c)

sprejme vse ukrepe, potrebne v skladu s členom 33;

| (d) | spoštuje pogoje iz odstavkov 2 in 4 za zaposlitev drugega obdelovalca; |
| --- | --- |

(d)

spoštuje pogoje iz odstavkov 2 in 4 za zaposlitev drugega obdelovalca;

| (e) | ob upoštevanju narave obdelave pomaga upravljavcu z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, kolikor je to mogoče, pri izpolnjevanju njegovih obveznosti, da odgovori na zahteve za uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz poglavja III; |
| --- | --- |

(e)

ob upoštevanju narave obdelave pomaga upravljavcu z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, kolikor je to mogoče, pri izpolnjevanju njegovih obveznosti, da odgovori na zahteve za uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz poglavja III;

| (f) | upravljavcu pomaga pri izpolnjevanju obveznosti iz členov 33 do 41 ob upoštevanju narave obdelave in informacij, ki so dostopne obdelovalcu; |
| --- | --- |

(f)

upravljavcu pomaga pri izpolnjevanju obveznosti iz členov 33 do 41 ob upoštevanju narave obdelave in informacij, ki so dostopne obdelovalcu;

| (g) | v skladu z odločitvijo upravljavca izbriše ali vrne vse osebne podatke upravljavcu po zaključku storitev v zvezi z obdelavo ter uniči obstoječe kopije, razen če pravo Unije ali pravo države članice predpisuje shranjevanje osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

v skladu z odločitvijo upravljavca izbriše ali vrne vse osebne podatke upravljavcu po zaključku storitev v zvezi z obdelavo ter uniči obstoječe kopije, razen če pravo Unije ali pravo države članice predpisuje shranjevanje osebnih podatkov;

| (h) | da upravljavcu na voljo vse informacije, potrebne za dokazovanje izpolnjevanja obveznosti iz tega člena, ter upravljavcu ali drugemu revizorju, ki ga pooblasti upravljavec, omogoči izvajanje revizij, tudi pregledov, in pri njih sodeluje. |
| --- | --- |

(h)

da upravljavcu na voljo vse informacije, potrebne za dokazovanje izpolnjevanja obveznosti iz tega člena, ter upravljavcu ali drugemu revizorju, ki ga pooblasti upravljavec, omogoči izvajanje revizij, tudi pregledov, in pri njih sodeluje.

V zvezi s točko (h) prvega pododstavka obdelovalec nemudoma obvesti upravljavca, če po njegovem mnenju navodilo krši to uredbo ali druge določbe Unije ali predpisov držav članic o varstvu podatkov.

4.   Kadar obdelovalec zadolži drugega obdelovalca za izvajanje specifičnih dejavnosti obdelave v imenu upravljavca, za tega drugega obdelovalca na podlagi pogodbe ali drugega pravnega akta v skladu s pravom Unije ali pravom države članice veljajo enake obveznosti varstva podatkov, kot so določene v pogodbi ali drugem pravnem aktu med upravljavcem in obdelovalcem iz odstavka 3, zlasti za zagotovitev zadostnih jamstev za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov na tak način, da bo obdelava izpolnjevala zahteve iz te uredbe. Kadar ta drugi obdelovalec ne izpolni obveznosti varstva podatkov, prvi obdelovalec še naprej v celoti odgovarja upravljavcu za izpolnjevanje obveznosti drugega obdelovalca.

5.   Kadar obdelovalec ni institucija ali organ Unije, se lahko njegova zavezanost k odobrenemu kodeksu ravnanja iz člena 40(5) Uredbe (EU) 2016/679 ali izvajanje odobrenega mehanizma certificiranja iz člena 42 Uredbe (EU) 2016/679 uporabi kot element, s katerim se izkaže zagotavljanje zadostnih jamstev iz odstavkov 1 in 4 tega člena.

6.   Brez poseganja v katero koli individualno pogodbo med upravljavcem in obdelovalcem lahko pogodba ali drug pravni akt iz odstavkov 3 in 4 tega člena v celoti ali delno temelji na standardnih pogodbenih določilih iz odstavkov 7 in 8 tega člena, tudi ko so del certifikata, izdanega obdelovalcu, ki ni institucija ali organ Unije, v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2016/679.

7.   Komisija lahko določi standardna pogodbena določila za zadeve iz odstavkov 3 in 4 tega člena ter v skladu s postopkom pregleda iz člena 96(2).

8.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov lahko sprejme standardna pogodbena določila za zadeve iz odstavkov 3 in 4.

9.   Pogodba ali drug pravni akt iz odstavkov 3 in 4 je v pisni obliki, vključno z elektronsko obliko.

10.   Brez poseganja v člena 65 in 66, če obdelovalec krši to uredbo s tem, ko določi namene in sredstva obdelave, se obdelovalec šteje za upravljavca v zvezi s to obdelavo.

Člen 30

Obdelava pod vodstvom upravljavca ali obdelovalca

Obdelovalec in katera koli oseba, ki ukrepa pod vodstvom upravljavca ali obdelovalca in ima dostop do osebnih podatkov, teh podatkov ne sme obdelati brez navodil upravljavca, razen če to od njega zahteva pravo Unije ali pravo države članice.

Člen 31

Evidenca dejavnosti obdelave

1.   Vsak upravljavec vodi evidenco dejavnosti obdelave v okviru svoje odgovornosti. Ta evidenca vsebuje vse naslednje informacije:

| (a) | ime in kontaktne podatke upravljavca, pooblaščene osebe za varstvo podatkov in, kadar je ustrezno, obdelovalca in skupnega upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

ime in kontaktne podatke upravljavca, pooblaščene osebe za varstvo podatkov in, kadar je ustrezno, obdelovalca in skupnega upravljavca;

| (b) | namene obdelave; |
| --- | --- |

(b)

namene obdelave;

| (c) | opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in vrst osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in vrst osebnih podatkov;

| (d) | kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti osebni podatki, vključno z uporabniki v državah članicah, tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

(d)

kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti osebni podatki, vključno z uporabniki v državah članicah, tretjih državah ali mednarodnih organizacijah;

| (e) | kadar je ustrezno, informacije o prenosih osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z navedbo te tretje države ali mednarodne organizacije, in dokumentacijo o ustreznih zaščitnih ukrepih; |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, informacije o prenosih osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z navedbo te tretje države ali mednarodne organizacije, in dokumentacijo o ustreznih zaščitnih ukrepih;

| (f) | kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih vrst podatkov; |
| --- | --- |

(f)

kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih vrst podatkov;

| (g) | kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 33. |
| --- | --- |

(g)

kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 33.

2.   Vsak obdelovalec vodi evidenco vseh vrst dejavnosti obdelave, ki jih izvaja v imenu upravljavca, ki vsebuje:

| (a) | naziv in ime in kontaktne podatke obdelovalca ali obdelovalcev, posameznih upravljavcev, v imenu katerih deluje obdelovalec, in pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

naziv in ime in kontaktne podatke obdelovalca ali obdelovalcev, posameznih upravljavcev, v imenu katerih deluje obdelovalec, in pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (b) | vrste obdelave, ki se izvajajo v imenu posameznega upravljavca; |
| --- | --- |

(b)

vrste obdelave, ki se izvajajo v imenu posameznega upravljavca;

| (c) | kadar je ustrezno, prenose osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z navedbo te tretje države ali mednarodne organizacije, in dokumentacijo o ustreznih zaščitnih ukrepih; |
| --- | --- |

(c)

kadar je ustrezno, prenose osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z navedbo te tretje države ali mednarodne organizacije, in dokumentacijo o ustreznih zaščitnih ukrepih;

| (d) | kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 33. |
| --- | --- |

(d)

kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 33.

3.   Evidence iz odstavkov 1 in 2 so v pisni obliki, vključno v elektronski obliki.

4.   Institucije in organi Unije Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na zahtevo omogočijo dostop do evidenc.

5.   Institucije in organi Unije svoje evidence dejavnosti obdelave hranijo v centralnem registru, razen če glede na velikost institucije ali organa Unije to ni primerno. Poskrbijo, da je zadevni register javno dostopen.

Člen 32

Sodelovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

Institucije in organi Unije na zahtevo sodelujejo z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov pri izvajanju njegovih nalog.

ODDELEK 2

Varnost osebnih podatkov

Člen 33

Varnost obdelave

1.   Ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja in stroškov izvajanja ter narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave, pa tudi tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, ki se razlikujejo po verjetnosti in resnosti, upravljavec in obdelovalec z izvajanjem ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov zagotovita ustrezno raven varnosti glede na tveganje, vključno med drugim z naslednjimi ukrepi, kot je ustrezno:

| (a) | psevdonimizacijo in šifriranjem osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

psevdonimizacijo in šifriranjem osebnih podatkov;

| (b) | zmožnostjo zagotoviti stalno zaupnost, celovitost, dostopnost in odpornost sistemov in storitev za obdelavo; |
| --- | --- |

(b)

zmožnostjo zagotoviti stalno zaupnost, celovitost, dostopnost in odpornost sistemov in storitev za obdelavo;

| (c) | zmožnostjo pravočasno povrniti razpoložljivost in dostop do osebnih podatkov v primeru fizičnega ali tehničnega incidenta; |
| --- | --- |

(c)

zmožnostjo pravočasno povrniti razpoložljivost in dostop do osebnih podatkov v primeru fizičnega ali tehničnega incidenta;

| (d) | postopkom rednega testiranja, ocenjevanja in vrednotenja učinkovitosti tehničnih in organizacijskih ukrepov za zagotavljanje varnosti obdelave. |
| --- | --- |

(d)

postopkom rednega testiranja, ocenjevanja in vrednotenja učinkovitosti tehničnih in organizacijskih ukrepov za zagotavljanje varnosti obdelave.

2.   Pri določanju ustrezne ravni varnosti se upoštevajo zlasti tveganja, ki jih pomeni obdelava, zlasti zaradi nenamernega ali nezakonitega uničenja, izgube, spremembe, nepooblaščenega razkritja ali dostopa do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani.

3.   Upravljavec in obdelovalec zagotovita, da katera koli posameznik, ki ukrepa pod vodstvom upravljavca ali obdelovalca, ki ima dostop do osebnih podatkov, slednjih ne sme obdelati brez navodil upravljavca, razen če to od nje zahteva pravo Unije.

4.   Izvajanje odobrenega mehanizma certificiranja iz člena 42 Uredbe (EU) 2016/679 se lahko uporabi kot element, s katerim se izkaže izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 tega člena.

Člen 34

Obvestilo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov o kršitvi varnosti osebnih podatkov

1.   V primeru kršitve varnosti osebnih podatkov upravljavec brez nepotrebnega odlašanja, po možnosti pa najpozneje v 72 urah po seznanitvi s kršitvijo, o njej obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, razen če ni verjetno, da bi bile s kršitvijo varnosti osebnih podatkov ogrožene pravice in svoboščine posameznikov. Kadar obvestilo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ni podano v 72 urah, se mu priloži navedba razlogov za zamudo.

2.   Obdelovalec po seznanitvi s kršitvijo varnosti osebnih podatkov brez nepotrebnega odlašanja obvesti upravljavca.

3.   Obvestilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj:

| (a) | opis vrste kršitve varnosti osebnih podatkov, po možnosti tudi kategorije in približno število zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrste in približno število zadevnih evidenc osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

opis vrste kršitve varnosti osebnih podatkov, po možnosti tudi kategorije in približno število zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrste in približno število zadevnih evidenc osebnih podatkov;

| (b) | sporočilo o imenu in kontaktnih podatkih pooblaščene osebe za varnost podatkov; |
| --- | --- |

(b)

sporočilo o imenu in kontaktnih podatkih pooblaščene osebe za varnost podatkov;

| (c) | opis verjetnih posledic kršitve varnosti osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

opis verjetnih posledic kršitve varnosti osebnih podatkov;

| (d) | opis ukrepov, ki jih upravljavec sprejme ali katerih sprejetje predlaga za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, pa tudi ukrepov za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov kršitve, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

opis ukrepov, ki jih upravljavec sprejme ali katerih sprejetje predlaga za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, pa tudi ukrepov za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov kršitve, če je to ustrezno.

4.   Kadar in kolikor informacij ni mogoče zagotoviti sočasno, se informacije lahko zagotovijo postopoma brez nepotrebnega dodatnega odlašanja.

5.   Upravljavec pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvesti o kršitvi varstva osebnih podatkov.

6.   Upravljavec dokumentira vsako kršitev varnosti osebnih podatkov, vključno z dejstvi v zvezi s kršitvijo varnosti osebnih podatkov, njene učinke in sprejete popravne ukrepe. Ta dokumentacija Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogoči, da preveri skladnost s tem členom.

Člen 35

Sporočilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov

1.   Kadar je verjetno, da kršitev varnosti osebnih podatkov povzroči veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, upravljavec brez nepotrebnega odlašanja sporoči posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, da je prišlo do kršitve varnosti osebnih podatkov.

2.   V sporočilu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 tega člena je v jasnem in preprostem jeziku opisana vrsta kršitve varnosti osebnih podatkov ter so vsebovane vsaj informacije in ukrepi iz točk (b), (c) in (d) člena 34(3).

3.   Sporočilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 ni potrebno, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | upravljavec je izvedel ustrezne tehnične in organizacijske zaščitne ukrepe in so bili ti ukrepi uporabljeni za osebne podatke, v zvezi s katerimi je bila storjena kršitev varnosti, zlasti ukrepe, na podlagi katerih postanejo osebni podatki nerazumljivi vsem, ki niso pooblaščeni za dostop do njih, kot je šifriranje; |
| --- | --- |

(a)

upravljavec je izvedel ustrezne tehnične in organizacijske zaščitne ukrepe in so bili ti ukrepi uporabljeni za osebne podatke, v zvezi s katerimi je bila storjena kršitev varnosti, zlasti ukrepe, na podlagi katerih postanejo osebni podatki nerazumljivi vsem, ki niso pooblaščeni za dostop do njih, kot je šifriranje;

| (b) | upravljavec je sprejel naknadne ukrepe za zagotovitev, da se veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 verjetno ne bo več udejanjilo; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec je sprejel naknadne ukrepe za zagotovitev, da se veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 verjetno ne bo več udejanjilo;

| (c) | to bi zahtevalo nesorazmeren napor. V takšnem primeru se namesto tega objavi javno sporočilo ali izvede podoben ukrep, s katerim so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, enako učinkovito obveščeni. |
| --- | --- |

(c)

to bi zahtevalo nesorazmeren napor. V takšnem primeru se namesto tega objavi javno sporočilo ali izvede podoben ukrep, s katerim so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, enako učinkovito obveščeni.

4.   Če upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, še ni obvestil o kršitvi varnosti osebnih podatkov, lahko Evropski nadzornik za varstvo podatkov to od njega zahteva po proučitvi verjetnosti, da bi kršitev varnosti osebnih podatkov povzročila veliko tveganje, ali pa lahko odloči, da je izpolnjen kateri koli od pogojev iz odstavka 3.

ODDELEK 3

Zaupnost elektronskih sporočil

Člen 36

Zaupnost elektronskih sporočil

Institucije in organi Unije zagotovijo zaupnost elektronskih sporočil, zlasti z zaščito svojih elektronskih komunikacijskih omrežij.

Člen 37

Varstvo informacij, ki so posredovane terminalski opremi uporabnikov omrežja ali opreme, so na njej shranjene, z njo povezane in obdelane oziroma so z nje zbrane

Institucije in organi Unije varujejo informacije, ki so posredovane terminalski opremi uporabnikov omrežja ali opreme, so na njej shranjene, z njo povezane in obdelane oziroma zbrane s terminalske opreme uporabnikov omrežja ali opreme, ki dostopa do njihovih javno dostopnih spletnih mest in mobilnih aplikacij v skladu s členom 5(3) Direktive 2002/58/ES.

Člen 38

Imeniki uporabnikov omrežja ali opreme

1.   Osebni podatki, ki jih vsebujejo imeniki uporabnikov omrežja ali opreme, in dostop do takih imenikov se omejijo na tisto, kar je nujno potrebno za posebne namene imenika.

2.   Institucije in organi Unije sprejmejo vse potrebne ukrepe, da preprečijo uporabo osebnih podatkov, ki jih taki imeniki vsebujejo, za namene neposrednega trženja, ne glede na to, ali so javnosti dostopni ali ne.

ODDELEK 4

Ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov in predhodno posvetovanje

Člen 39

Ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov

1.   Kadar je možno, da bi lahko vrsta obdelave, zlasti z uporabo novih tehnologij, ob upoštevanju narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, upravljavec pred obdelavo opravi oceno učinka predvidenih dejanj obdelave na varstvo osebnih podatkov. V eni oceni je lahko obravnavan niz podobnih dejanj obdelave, ki predstavljajo podobna velika tveganja.

2.   Upravljavec pri izvedbi ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov za mnenje zaprosi pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

3.   Ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov iz odstavka 1 se zahteva zlasti v primeru:

| (a) | sistematičnega in obsežnega vrednotenja osebnih vidikov v zvezi s posamezniki, ki temelji na avtomatizirani obdelavi, vključno z oblikovanjem profilov, in je osnova za odločitve, ki imajo pravne učinke v zvezi s posameznikom ali nanj na podoben način znatno vplivajo; |
| --- | --- |

(a)

sistematičnega in obsežnega vrednotenja osebnih vidikov v zvezi s posamezniki, ki temelji na avtomatizirani obdelavi, vključno z oblikovanjem profilov, in je osnova za odločitve, ki imajo pravne učinke v zvezi s posameznikom ali nanj na podoben način znatno vplivajo;

| (b) | obsežne obdelave posebnih vrst podatkov iz člena 10 ali osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški iz člena 11, ali |
| --- | --- |

(b)

obsežne obdelave posebnih vrst podatkov iz člena 10 ali osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški iz člena 11, ali

| (c) | obsežnega sistematičnega spremljanja javno dostopnega območja. |
| --- | --- |

(c)

obsežnega sistematičnega spremljanja javno dostopnega območja.

4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov določi in objavi seznam vrst dejanj obdelave, za katere velja zahteva po oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov v skladu z odstavkom 1.

5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov lahko tudi določi in objavi seznam vrst dejanj obdelave, za katere ne velja zahteva po oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov.

6.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pred sprejetjem seznamov iz odstavkov 4 in 5 tega člena zaprosi Evropski odbor za varstvo podatkov, ustanovljen s členom 68 Uredbe (EU) 2016/679, naj v skladu s točko (e) člena 70(1) navedene uredbe te sezname preuči, kadar se nanašajo na dejanja obdelave, ki jih upravljavec izvaja skupaj z enim ali več upravljavci, ki niso institucije in organi Unije.

7.   Ocena zajema vsaj:

| (a) | sistematičen opis predvidenih dejanj obdelave in namenov obdelave; |
| --- | --- |

(a)

sistematičen opis predvidenih dejanj obdelave in namenov obdelave;

| (b) | oceno potrebnosti in sorazmernosti dejanj obdelave glede na njihov namen; |
| --- | --- |

(b)

oceno potrebnosti in sorazmernosti dejanj obdelave glede na njihov namen;

| (c) | oceno tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 ter |
| --- | --- |

(c)

oceno tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 ter

| (d) | ukrepe za obravnavanje tveganj, vključno z zaščitnimi ukrepi, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in za dokazovanje skladnosti s to uredbo, ob upoštevanju pravic in zakonitih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter drugih oseb, ki jih to zadeva. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za obravnavanje tveganj, vključno z zaščitnimi ukrepi, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in za dokazovanje skladnosti s to uredbo, ob upoštevanju pravic in zakonitih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter drugih oseb, ki jih to zadeva.

8.   Pri ocenjevanju učinka dejanj obdelave, ki jih izvajajo zadevni obdelovalci, ki niso institucije in organi Unije, opravljenem zlasti za namene ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, se upošteva, ali taki obdelovalci spoštujejo odobrene kodekse ravnanja iz člena 40 Uredbe (EU) 2016/679.

9.   Po potrebi upravljavec glede predvidene obdelave zaprosi za mnenje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali njihovih predstavnikov, brez poseganja v zaščito javnih interesov ali varnost dejanj obdelave.

10.   Kadar je pravna podlaga za obdelavo v skladu s točko (a) ali (b) člena 5(1) pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, ki ureja zadevno posebno dejanje obdelave ali niz zadevnih dejanj obdelave, in je bila ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov že izvedena v okviru splošne ocene učinka med sprejemanjem te pravne podlage, se odstavki 1 do 6 tega člena ne uporabljajo, razen če navedeni pravni akt določa drugače.

11.   Upravljavec po potrebi opravi pregled, da bi ocenil, ali obdelava poteka v skladu z oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov, vsaj takrat, ko se spremeni tveganje, ki ga predstavljajo dejanja obdelave.

Člen 40

Predhodno posvetovanje

1.   Upravljavec se pred obdelavo posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, kadar je iz ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov iz člena 39 razvidno, da bi obdelava zaradi neobstoječih zaščitnih ukrepov, varnostnih ukrepov in mehanizmov za ublažitev tveganja povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, in upravljavec meni, da tveganja ni mogoče ublažiti z razumnimi sredstvi ob upoštevanju razpoložljivih tehnologij in stroškov izvajanja. Upravljavec glede potrebe po predhodnem posvetovanju za mnenje zaprosi pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

2.   Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi predvidena obdelava iz odstavka 1 kršila to uredbo, zlasti kadar upravljavec ni ustrezno opredelil ali ublažil tveganja, Evropski nadzornik za varstvo podatkov v roku do osmih tednov po prejemu zahteve za posvetovanje pisno svetuje upravljavcu, kadar je ustrezno, pa tudi obdelovalcu, in lahko uporabi katero koli pooblastilo iz člena 58. To obdobje se lahko ob upoštevanju kompleksnosti predvidene obdelave podaljša za nadaljnjih šest tednov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov o vsakem takem podaljšanju obvesti upravljavca in, kadar je potrebno, obdelovalca v enem mesecu po prejemu zahteve za posvetovanje, skupaj z razlogi za zamudo. Ta rok se lahko začasno odloži, dokler Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne pridobi informacij, ki jih je zahteval za namene posvetovanja.

3.   Pri posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu z odstavkom 1, upravljavec Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov predloži:

| (a) | kadar je ustrezno, dolžnosti upravljavca, skupnih upravljavcev in obdelovalcev, vključenih v obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

kadar je ustrezno, dolžnosti upravljavca, skupnih upravljavcev in obdelovalcev, vključenih v obdelavo;

| (b) | namene in sredstva predvidene obdelave; |
| --- | --- |

(b)

namene in sredstva predvidene obdelave;

| (c) | ukrepe in zaščitne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe in zaščitne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s to uredbo;

| (d) | kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(d)

kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (e) | oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov iz člena 39 in |
| --- | --- |

(e)

oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov iz člena 39 in

| (f) | vsakršne druge informacije, ki jih zahteva Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(f)

vsakršne druge informacije, ki jih zahteva Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom določi seznam primerov, v katerih se upravljavci posvetujejo z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in od njega pridobijo predhodno dovoljenje v zvezi z obdelavo osebnih podatkov z namenom opravljanja naloge, ki jo upravljavec izvaja v javnem interesu, vključno z obdelavo takih podatkov v zvezi s socialnim varstvom in javnim zdravjem.

ODDELEK 5

Obveščanje in zakonodajno posvetovanje

Člen 41

Obveščanje in posvetovanje

1.   Institucije in organi Unije obvestijo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, kadar institucije in organi Unije pripravljajo upravne ukrepe in notranje predpise v zvezi z obdelavo osebnih podatkov bodisi sami ali skupaj z drugimi.

2.   Institucije in organi Unije se pri pripravi notranjih predpisov iz člena 25 posvetujejo z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Člen 42

Zakonodajno posvetovanje

1.   Komisija se po sprejetju predloga zakonodajnega akta in priporočil ali predlogov Svetu v na podlagi člena 218 PDEU ali pri pripravi delegiranih aktov ali izvedbenih aktov, ki vplivajo na varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

2.   Kadar je akt iz odstavka 1 zlasti pomemben za varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, se Komisija lahko posvetuje tudi z Evropskim odborom za varstvo podatkov. V takih primerih Evropski nadzornik za varstvo podatkov in Evropski odbor za varstvo podatkov uskladita svoje delo, da izdata skupno mnenje.

3.   Mnenje iz odstavkov 1 in 2 se poda v pisni obliki v roku do osmih tednov po prejemu zahteve za posvetovanje iz odstavkov 1 in 2. Komisija lahko v nujnih primerih, ali če je drugače primerno, rok skrajša.

4.   Ta člen se ne uporablja, kadar se mora Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 posvetovati z Evropskim odborom za varstvo podatkov.

ODDELEK 6

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

Člen 43

Imenovanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Vsaka institucija ali organ Unije imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

2.   Institucije in organi Unije lahko ob upoštevanju svoje organizacijske strukture in velikosti imenujejo eno pooblaščeno osebo za varstvo podatkov za več institucij ali organov.

3.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje na podlagi poklicnih odlik in zlasti strokovnega znanja o zakonodaji in praksi na področju varstva podatkov ter zmožnosti za izpolnjevanje nalog iz člena 45.

4.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je član osebja institucije ali organa Unije. Ob upoštevanje svoje velikosti in če možnost iz odstavka 2 ni uporabljena, lahko institucije in organi Unije imenujejo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki svoje naloge opravlja na podlagi pogodbe o storitvah.

5.   Institucije in organi Unije objavijo kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov in jih sporočijo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 44

Položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Institucije in organi Unije zagotovijo, da je pooblaščena oseba za varstvo podatkov ustrezno in pravočasno vključena v vse zadeve v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

2.   Institucije in organi Unije pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomagajo pri opravljanju nalog iz člena 45, tako da zagotovijo sredstva, potrebna za opravljanje teh nalog, in dostop do osebnih podatkov in dejanj obdelave, ter ohranjanje njenega strokovnega znanja.

3.   Institucije in organi Unije zagotovijo, da pooblaščena oseba za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil. Upravljavec ali obdelovalec ne sme razrešiti ali kaznovati pooblaščene osebe za varstvo podatkov zaradi opravljanja njenih nalog. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov neposredno poroča najvišji upravni ravni upravljavca ali obdelovalca.

4.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov stopijo v stik glede vseh vprašanj, povezanih z obdelavo njihovih osebnih podatkov in uresničevanjem njihovih pravic na podlagi te uredbe.

5.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov in njeno osebje sta pri opravljanju svojih nalog zavezana varovati skrivnost ali zaupnost v skladu s pravom Unije.

6.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko opravlja druge naloge in dolžnosti. Upravljavec ali obdelovalec zagotovi, da zaradi vsakršnih takih nalog in dolžnosti ne pride do nasprotja interesov.

7.   S pooblaščeno osebo za varstvo podatkov se lahko upravljavec in obdelovalec, zadevni kadrovski odbor in kateri koli posameznik posvetujejo o vsaki zadevi v zvezi z razlago ali uporabo te uredbe, brez ukrepanja po uradni poti. Zaradi zadeve, predložene pooblaščeni osebi za varstvo podatkov z navedbo, da so bile kršene določbe te uredbe, nihče ne sme trpeti škode.

8.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje za mandat treh do petih let in se lahko ponovno imenuje. Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov lahko institucija ali organ Unije, ki jo je imenoval, razreši s položaja pooblaščene osebe za varstvo podatkov, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje njenih dolžnosti in le s soglasjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

9.   Po njenem imenovanju institucija ali organ Unije, ki jo je imenoval, pooblaščeno osebo za varstvo podatkov vpiše pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 45

Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ima naslednje naloge:

| (a) | obveščanje upravljavca ali obdelovalca in zaposlenih, ki izvajajo obdelavo, ter svetovanje navedenim o njihovih obveznostih v skladu s to uredbo in drugimi določbami prava Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(a)

obveščanje upravljavca ali obdelovalca in zaposlenih, ki izvajajo obdelavo, ter svetovanje navedenim o njihovih obveznostih v skladu s to uredbo in drugimi določbami prava Unije o varstvu podatkov;

| (b) | zagotavljanje interne uporabe te uredbe na neodvisen način; spremljanje skladnosti s to uredbo, drugim veljavnim pravom Unije, ki vsebuje določbe o varstvu podatkov, in politikami upravljavca ali obdelovalca v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem zadolžitev, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v dejanja obdelave, ter s tem povezanimi revizijami; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje interne uporabe te uredbe na neodvisen način; spremljanje skladnosti s to uredbo, drugim veljavnim pravom Unije, ki vsebuje določbe o varstvu podatkov, in politikami upravljavca ali obdelovalca v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem zadolžitev, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v dejanja obdelave, ter s tem povezanimi revizijami;

| (c) | zagotavljanje, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obveščeni o svojih pravicah in obveznostih v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obveščeni o svojih pravicah in obveznostih v skladu s to uredbo;

| (d) | svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varnosti osebnih podatkov v skladu s členoma 34 in 35; |
| --- | --- |

(d)

svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varnosti osebnih podatkov v skladu s členoma 34 in 35;

| (e) | svetovanje, kadar je to zahtevano, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov in spremljanje njenega izvajanja v skladu s členom 39 ter posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v primeru dvoma glede potrebe po oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov; |
| --- | --- |

(e)

svetovanje, kadar je to zahtevano, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov in spremljanje njenega izvajanja v skladu s členom 39 ter posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v primeru dvoma glede potrebe po oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov;

| (f) | svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po predhodnem posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 40 ter posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v primeru dvoma glede potrebe po predhodnem posvetovanju; |
| --- | --- |

(f)

svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po predhodnem posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 40 ter posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v primeru dvoma glede potrebe po predhodnem posvetovanju;

| (g) | odgovarjanje na zahteve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; na področju svoje pristojnosti sodelovanje in posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov na zahtevo le-tega ali na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(g)

odgovarjanje na zahteve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; na področju svoje pristojnosti sodelovanje in posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov na zahtevo le-tega ali na lastno pobudo;

| (h) | zagotavljanje, da dejanja obdelave nimajo negativnega vpliva na pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje, da dejanja obdelave nimajo negativnega vpliva na pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko upravljavcu in obdelovalcu poda priporočila glede praktičnega izboljšanja varstva podatkov in jima svetuje glede zadev v zvezi z uporabo določb o varstvu podatkov. Poleg tega lahko na lastno pobudo ali na zahtevo upravljavca ali obdelovalca, zadevnega kadrovskega odbora ali katerega koli posameznika preiskuje zadeve in dogodke, ki se neposredno nanašajo na njene naloge in za katere izve, ter poroča osebi, ki je naročila preiskavo, oziroma upravljavcu ali obdelovalcu.

3.   Nadaljnja izvedbena pravila v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov sprejme vsaka institucija ali organ Unije. Izvedbena pravila se nanašajo predvsem na naloge, dolžnosti in pooblastila pooblaščene osebe za varstvo podatkov.

POGLAVJE V

PRENOS OSEBNIH PODATKOV V TRETJE DRŽAVE ALI MEDNARODNE ORGANIZACIJE

Člen 46

Splošno načelo za prenose

Vsak prenos osebnih podatkov, ki se obdelujejo ali so namenjeni obdelavi po prenosu v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, se ob upoštevanju drugih določb te uredbe izvede le, če upravljavec in obdelovalec ravnata v skladu s pogoji iz tega poglavja, kar velja tudi za nadaljnje prenose osebnih podatkov iz tretje države ali mednarodne organizacije v drugo tretjo državo ali drugo mednarodno organizacijo. Vse določbe tega poglavja se uporabljajo za zagotovitev, da ni ogrožena raven varstva posameznikov, ki jo zagotavlja ta uredba.

Člen 47

Prenosi na podlagi sklepa o ustreznosti

1.   Prenos osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo se lahko izvede, če Komisija v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679 ali členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680 odloči, da zadevna tretja država, ozemlje, eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov, in kadar se osebni podatki prenesejo le, da se lahko izvedejo naloge v pristojnosti upravljavca.

2.   Institucije in organi Unije Komisijo in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvestijo o primerih, za katere menijo, da zadevna tretja država, ozemlje, eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali mednarodna organizacija, kateri nameravajo prenesti osebne podatke, ne zagotavlja ustrezne ravni varstva v smislu odstavka 1.

3.   Institucije in organi Unije sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev z odločitvami, ki jih sprejme Komisija, ko v skladu s členom 45(3) ali (5) Uredbe (EU) 2016/679 ali členom 36(3) ali (5) Direktive (EU) 2016/680 ugotovi, da tretja država, ozemlje, eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva oziroma je več ne zagotavlja.

Člen 48

Prenosi, za katere se uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi

1.   Kadar sklep v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679 ali členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680 ni sprejet, lahko upravljavec ali obdelovalec osebne podatke prenese v tretjo državo ali mednarodno organizacijo le, če je upravljavec ali obdelovalec predvidel ustrezne zaščitne ukrepe, in pod pogojem, da imajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, na voljo izvršljive pravice in učinkovita pravna sredstva.

2.   Ustrezni zaščitni ukrepi iz odstavka 1 se lahko, ne da bi bilo potrebno posebno dovoljenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, zagotovijo s:

| (a) | pravno zavezujočim in izvršljivim instrumentom, ki ga sprejmejo javni organi ali telesa; |
| --- | --- |

(a)

pravno zavezujočim in izvršljivim instrumentom, ki ga sprejmejo javni organi ali telesa;

| (b) | standardnimi določili o varstvu podatkov, ki jih sprejme Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 96(2); |
| --- | --- |

(b)

standardnimi določili o varstvu podatkov, ki jih sprejme Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 96(2);

| (c) | standardnimi določili o varstvu podatkov, ki jih sprejme Evropski nadzornik za varstvo podatkov in odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 96(2); |
| --- | --- |

(c)

standardnimi določili o varstvu podatkov, ki jih sprejme Evropski nadzornik za varstvo podatkov in odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 96(2);

| (d) | kadar obdelovalec ni institucija ali organ Unije, zavezujočimi poslovnimi pravili, kodeksi ravnanja ali mehanizmi certificiranja v skladu s točkami (b), (e) in (f) člena 46(2) Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(d)

kadar obdelovalec ni institucija ali organ Unije, zavezujočimi poslovnimi pravili, kodeksi ravnanja ali mehanizmi certificiranja v skladu s točkami (b), (e) in (f) člena 46(2) Uredbe (EU) 2016/679.

3.   Ustrezni zaščitni ukrepi iz odstavka 1 se lahko z dovoljenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov zagotovijo tudi zlasti s:

| (a) | pogodbenimi določili med upravljavcem ali obdelovalcem in upravljavcem, obdelovalcem ali uporabnikom osebnih podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ali |
| --- | --- |

(a)

pogodbenimi določili med upravljavcem ali obdelovalcem in upravljavcem, obdelovalcem ali uporabnikom osebnih podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ali

| (b) | določbami, ki se vstavijo v upravne dogovore med javnimi organi ali telesi in v katere so vključene izvršljive in učinkovite pravice za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(b)

določbami, ki se vstavijo v upravne dogovore med javnimi organi ali telesi in v katere so vključene izvršljive in učinkovite pravice za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki.

4.   Dovoljenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov na podlagi člena 9(7) Uredbe (ES) št. 45/2001 ostanejo veljavna, dokler jih Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne spremeni, nadomesti ali razveljavi, če je to potrebno.

5.   Institucije in organi Unije Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvestijo o kategorijah primerov, v katerih je bil uporabljen ta člen.

Člen 49

Prenosi ali razkritja, ki jih pravo Unije ne dovoljuje

Sodba sodišča in odločba upravnega organa tretje države, ki od upravljavca ali obdelovalca zahteva prenos ali razkritje osebnih podatkov, se lahko prizna ali izvrši na kateri koli način le, če temelji na mednarodnem sporazumu, kot je pogodba o medsebojni pravni pomoči, sklenjenem med tretjo državo prosilko in Unijo, brez poseganja v druge podlage za prenos v skladu s tem poglavjem.

Člen 50

Odstopanja v posebnih primerih

1.   Če sklep o ustreznosti v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679 ali členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680 ni sprejet ali pa niso sprejeti ustrezni zaščitni ukrepi v skladu s členom 48 te uredbe, se lahko prenos ali niz prenosov osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede le pod enim izmed naslednjih pogojev:

| (a) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je izrecno privolil v predlagani prenos, potem ko je bil obveščen o morebitnih tveganjih, ki jih zaradi nesprejetja sklepa o ustreznosti in ustreznih zaščitnih ukrepov takšni prenosi pomenijo zanj; |
| --- | --- |

(a)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je izrecno privolil v predlagani prenos, potem ko je bil obveščen o morebitnih tveganjih, ki jih zaradi nesprejetja sklepa o ustreznosti in ustreznih zaščitnih ukrepov takšni prenosi pomenijo zanj;

| (b) | prenos je potreben za izvajanje pogodbe med posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem ali za izvajanje predpogodbenih ukrepov, sprejetih na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

prenos je potreben za izvajanje pogodbe med posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, in upravljavcem ali za izvajanje predpogodbenih ukrepov, sprejetih na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (c) | prenos je potreben za sklenitev ali izvajanje pogodbe med upravljavcem in drugo fizično ali pravno osebo, ki je v interesu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(c)

prenos je potreben za sklenitev ali izvajanje pogodbe med upravljavcem in drugo fizično ali pravno osebo, ki je v interesu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (d) | prenos je potreben zaradi pomembnih razlogov javnega interesa; |
| --- | --- |

(d)

prenos je potreben zaradi pomembnih razlogov javnega interesa;

| (e) | prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov; |
| --- | --- |

(e)

prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov;

| (f) | prenos je potreben za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali drugih oseb, kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, fizično ali poslovno ni sposoben dati privolitve, ali |
| --- | --- |

(f)

prenos je potreben za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali drugih oseb, kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, fizično ali poslovno ni sposoben dati privolitve, ali

| (g) | prenos se opravi iz registra, ki je po pravu Unije namenjen zagotavljanju informacij javnosti in je na voljo za vpogled bodisi javnosti na splošno bodisi kateri koli osebi, ki lahko izkaže zakoniti interes, vendar le, če so v posameznem primeru izpolnjeni pogoji za tak vpogled, določeni s pravom Unije. |
| --- | --- |

(g)

prenos se opravi iz registra, ki je po pravu Unije namenjen zagotavljanju informacij javnosti in je na voljo za vpogled bodisi javnosti na splošno bodisi kateri koli osebi, ki lahko izkaže zakoniti interes, vendar le, če so v posameznem primeru izpolnjeni pogoji za tak vpogled, določeni s pravom Unije.

2.   Točke (a), (b) in (c) odstavka 1 se ne uporabljajo za dejavnosti, ki jih institucije in organi Unije opravljajo pri izvajanju svojih javnih pooblastil.

3.   Javni interes iz točke (d) odstavka 1 je priznan v pravu Unije.

4.   Prenos v skladu s točko (g) odstavka 1 ne vključuje vseh osebnih podatkov ali celih vrst osebnih podatkov, ki jih vsebuje register, razen če to dovoljuje pravo Unije. Kadar je register namenjen vpogledu oseb, ki imajo zakoniti interes, se prenos opravi samo, če to zahtevajo te osebe ali če bodo te osebe uporabniki.

5.   Če sklepa o ustreznosti ni, se lahko v pravu Unije zaradi pomembnih razlogov javnega interesa izrecno določijo omejitve prenosa posebnih vrst osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo.

6.   Institucije in organi Unije Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvestijo o kategorijah primerov, v katerih je bil uporabljen ta člen.

Člen 51

Mednarodno sodelovanje za varstvo osebnih podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov v sodelovanju s Komisijo in Evropskim odborom za varstvo podatkov v zvezi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami sprejme ustrezne ukrepe za:

| (a) | oblikovanje mehanizmov mednarodnega sodelovanja za spodbujanje učinkovitega izvrševanja zakonodaje o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

oblikovanje mehanizmov mednarodnega sodelovanja za spodbujanje učinkovitega izvrševanja zakonodaje o varstvu osebnih podatkov;

| (b) | zagotavljanje mednarodne medsebojne pomoči pri izvrševanju zakonodaje o varstvu osebnih podatkov, vključno z uradnim obveščanjem, posredovanjem pritožb, pomočjo pri preiskavah in izmenjavo informacij, pri čemer se uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi za varstvo osebnih podatkov ter drugih temeljnih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje mednarodne medsebojne pomoči pri izvrševanju zakonodaje o varstvu osebnih podatkov, vključno z uradnim obveščanjem, posredovanjem pritožb, pomočjo pri preiskavah in izmenjavo informacij, pri čemer se uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi za varstvo osebnih podatkov ter drugih temeljnih pravic in svoboščin;

| (c) | vključevanje ustreznih deležnikov v razpravo in dejavnosti, katerih namen je spodbujanje mednarodnega sodelovanja pri izvrševanju zakonodaje o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

vključevanje ustreznih deležnikov v razpravo in dejavnosti, katerih namen je spodbujanje mednarodnega sodelovanja pri izvrševanju zakonodaje o varstvu osebnih podatkov;

| (d) | spodbujanje izmenjave in dokumentiranja zakonodaje in prakse za varstvo osebnih podatkov, vključno s spori glede sodne pristojnosti s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje izmenjave in dokumentiranja zakonodaje in prakse za varstvo osebnih podatkov, vključno s spori glede sodne pristojnosti s tretjimi državami.

POGLAVJE VI

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV

Člen 52

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1.   Ustanovi se Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v zvezi z obdelavo osebnih podatkov odgovoren za zagotovitev, da institucije in organi Unije spoštujejo temeljne pravice in svoboščine posameznikov ter zlasti njihovo pravico do varstva podatkov.

3.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe določb te uredbe in vseh drugih aktov Unije v zvezi z varstvom temeljnih pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v instituciji ali organu Unije ter za svetovanje institucijam in organom Unije ter posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, o vseh zadevah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v ta namen izpolnjuje naloge iz člena 57 in izvaja pooblastila, dodeljena v členu 58.

4.   Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za dokumente, ki jih hrani Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v zvezi s temi dokumenti.

Člen 53

Imenovanje evropskega nadzornika za varstvo podatkov

1.   Evropski parlament in Svet s skupnim soglasjem imenujeta evropskega nadzornika za varstvo podatkov za petletni mandat na podlagi seznama, ki ga pripravi Komisija po javnem razpisu za kandidate. Ta razpis omogoči vsem zainteresiranim stranem po vsej Uniji, da predložijo svoje prijave. Seznam kandidatov, ki ga pripravi Komisija, je javen in vključuje vsaj tri kandidate. Pristojni odbor Evropskega parlamenta se lahko na podlagi seznama, ki ga pripravi Komisija, odloči za zaslišanje kandidatov in si zagotovi možnost, da izrazi svoje mnenje o tem, kateremu kandidatu daje prednost.

2.   Na seznamu kandidatov iz odstavka 1 so osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki imajo priznano strokovno znanje na področju varstva podatkov, pa tudi izkušnje in strokovnost, potrebne za opravljanje dolžnosti evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

3.   Mandat evropskega nadzornika za varstvo podatkov se lahko enkrat obnovi.

4.   Dolžnosti evropskega nadzornika za varstvo podatkov prenehajo v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se evropski nadzornik za varstvo podatkov zamenja; |
| --- | --- |

(a)

če se evropski nadzornik za varstvo podatkov zamenja;

| (b) | če evropski nadzornik za varstvo podatkov odstopi; |
| --- | --- |

(b)

če evropski nadzornik za varstvo podatkov odstopi;

| (c) | če se evropski nadzornik za varstvo podatkov razreši ali prisilno upokoji. |
| --- | --- |

(c)

če se evropski nadzornik za varstvo podatkov razreši ali prisilno upokoji.

5.   Sodišče lahko na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije razreši evropskega nadzornika za varstvo podatkov ali mu odvzame pravico do pokojnine ali do drugih ugodnosti na njegovem položaju, če ne izpolnjuje več pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje njegovih dolžnosti, ali če je storil hujšo kršitev.

6.   V primeru normalne zamenjave ali prostovoljnega odstopa ostane evropski nadzornik za varstvo podatkov na svojem položaju vse do zamenjave.

7.   Za evropskega nadzornika za varstvo podatkov se uporabljajo členi 11 do 14 in 17 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Člen 54

Predpisi in splošni pogoji, ki urejajo izvajanje dolžnosti evropskega nadzornika za varstvo podatkov, osebje in finančne vire

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov se glede določitve plače, dodatkov, starostne pokojnine in vseh drugih nadomestil na podlagi plače šteje za enakovrednega sodniku Sodišča.

2.   Proračunski organ zagotovi, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov preskrbljen s človeškimi in finančnimi viri, potrebnimi za izvajanje njegovih nalog.

3.   Proračun Evropskega nadzornika za varstvo podatkov se prikaže v posebnem proračunskem naslovu v oddelku o upravnih odhodkih splošnega proračuna Unije.

4.   Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov pomaga sekretariat. Uradnike in druge člane osebja sekretariata imenuje evropski nadzornik za varstvo podatkov, ki je njihov nadrejeni. Podrejeni so le njegovemu vodstvu. Njihovo število se kot del proračunskega postopka določi vsako leto. Člen 75(2) Uredbe (EU) 2016/679 se uporablja za osebje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki sodeluje pri opravljanju nalog, ki so v skladu s pravom Unije dodeljene Evropskemu odboru za varstvo podatkov.

5.   Za uradnike in druge člane osebja sekretariata Evropskega nadzornika za varstvo podatkov veljajo pravila in predpisi, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Unije.

6.   Sedež Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je v Bruslju.

Člen 55

Neodvisnost

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog in izvajanju svojih pooblastil v skladu s to uredbo ravna popolnoma neodvisno.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog in izvajanju pooblastil v skladu s to uredbo ni izpostavljen niti neposrednemu niti posrednemu zunanjemu vplivu in nikogar ne prosi za navodila niti jih od nikogar ne sprejema.

3.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov se vzdrži vsakega delovanja, ki je nezdružljivo z njegovimi dolžnostmi, in se v času svojega mandata ne ukvarja z nobenim drugim delom, bodisi profitnim bodisi neprofitnim.

4.   Po izteku mandata Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri sprejemanju imenovanj in ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Člen 56

Poklicna skrivnost

Evropski nadzornik za varstvo podatkov in njegovo osebje so tako med svojim mandatom kot po njegovem izteku dolžni varovati poklicno skrivnost v zvezi z vsemi zaupnimi informacijami, s katerimi so se seznanili med izvajanjem svojih uradnih dolžnosti.

Člen 57

Naloge

1.   Brez poseganja v druge naloge, določene v tej uredbi, Evropski nadzornik za varstvo podatkov:

| (a) | spremlja in zagotavlja uporabo te uredbe v institucijah ali organih Unije, razen pri obdelavi osebnih podatkov s strani Sodišča, kadar opravlja svojo pravosodno funkcijo; |
| --- | --- |

(a)

spremlja in zagotavlja uporabo te uredbe v institucijah ali organih Unije, razen pri obdelavi osebnih podatkov s strani Sodišča, kadar opravlja svojo pravosodno funkcijo;

| (b) | spodbuja ozaveščenost in razumevanje javnosti o tveganjih, pravilih, zaščitnih ukrepih in pravicah v zvezi z obdelavo. Posebna pozornost se posveti dejavnostim, ki so namenjene izrecno otrokom; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja ozaveščenost in razumevanje javnosti o tveganjih, pravilih, zaščitnih ukrepih in pravicah v zvezi z obdelavo. Posebna pozornost se posveti dejavnostim, ki so namenjene izrecno otrokom;

| (c) | spodbuja ozaveščenost upravljavcev in obdelovalcev glede njihovih obveznosti na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja ozaveščenost upravljavcev in obdelovalcev glede njihovih obveznosti na podlagi te uredbe;

| (d) | vsakemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, na zahtevo zagotovi informacije o uresničevanju njegovih pravic na podlagi te uredbe in v ta namen, če je ustrezno, sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(d)

vsakemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, na zahtevo zagotovi informacije o uresničevanju njegovih pravic na podlagi te uredbe in v ta namen, če je ustrezno, sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi;

| (e) | obravnava pritožbe, ki jih vloži posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oziroma v skladu s členom 67 organ, organizacija ali združenje, v ustreznem obsegu prouči vsebino pritožbe in v razumnem roku obvesti pritožnika o poteku in rezultatu preiskave, zlasti če je potrebna nadaljnja preiskava ali usklajevanje z drugim nadzornim organom; |
| --- | --- |

(e)

obravnava pritožbe, ki jih vloži posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oziroma v skladu s členom 67 organ, organizacija ali združenje, v ustreznem obsegu prouči vsebino pritožbe in v razumnem roku obvesti pritožnika o poteku in rezultatu preiskave, zlasti če je potrebna nadaljnja preiskava ali usklajevanje z drugim nadzornim organom;

| (f) | izvaja preiskave o uporabi te uredbe, tudi na podlagi informacij, ki jih prejme od drugega nadzornega organa ali drugega javnega organa; |
| --- | --- |

(f)

izvaja preiskave o uporabi te uredbe, tudi na podlagi informacij, ki jih prejme od drugega nadzornega organa ali drugega javnega organa;

| (g) | vsem institucijam in organom Unije na lastno pobudo ali na zahtevo svetuje o zakonodajnih in upravnih ukrepih, ki so povezani z varstvom pravic in svoboščin posameznikov glede obdelave osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

vsem institucijam in organom Unije na lastno pobudo ali na zahtevo svetuje o zakonodajnih in upravnih ukrepih, ki so povezani z varstvom pravic in svoboščin posameznikov glede obdelave osebnih podatkov;

| (h) | spremlja razvoj na zadevnem področju, kolikor vpliva na varstvo osebnih podatkov, predvsem razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(h)

spremlja razvoj na zadevnem področju, kolikor vpliva na varstvo osebnih podatkov, predvsem razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| (i) | sprejema standardna pogodbena določila iz člena 29(8) in točke (c) člena 48(2); |
| --- | --- |

(i)

sprejema standardna pogodbena določila iz člena 29(8) in točke (c) člena 48(2);

| (j) | vzpostavi in vzdržuje seznam v zvezi z zahtevo po oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov v skladu s členom 39(4); |
| --- | --- |

(j)

vzpostavi in vzdržuje seznam v zvezi z zahtevo po oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov v skladu s členom 39(4);

| (k) | sodeluje pri dejavnostih Evropskega odbora za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(k)

sodeluje pri dejavnostih Evropskega odbora za varstvo podatkov;

| (l) | zagotovi sekretariat Evropskega odbora za varstvo podatkov v skladu s členom 75 Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(l)

zagotovi sekretariat Evropskega odbora za varstvo podatkov v skladu s členom 75 Uredbe (EU) 2016/679;

| (m) | svetuje glede dejanj obdelave iz člena 40(2); |
| --- | --- |

(m)

svetuje glede dejanj obdelave iz člena 40(2);

| (n) | odobri pogodbena določila in določbe iz člena 48(3); |
| --- | --- |

(n)

odobri pogodbena določila in določbe iz člena 48(3);

| (o) | hrani notranjo evidenco kršitev te uredbe in sprejetih ukrepov v skladu s členom 58(2); |
| --- | --- |

(o)

hrani notranjo evidenco kršitev te uredbe in sprejetih ukrepov v skladu s členom 58(2);

| (p) | opravlja vse druge naloge, povezane z varstvom osebnih podatkov, in |
| --- | --- |

(p)

opravlja vse druge naloge, povezane z varstvom osebnih podatkov, in

| (q) | sestavi svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(q)

sestavi svoj poslovnik.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov olajša postopek vložitve pritožb iz točke (e) odstavka 1 z obrazcem za vložitev pritožbe, ki ga je mogoče izpolniti elektronsko, pri čemer niso izključena druga komunikacijska sredstva.

3.   Opravljanje nalog Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brezplačno.

4.   Kadar so zahteve očitno neutemeljene ali pretirane, zlasti ker se ponavljajo, lahko Evropski nadzornik za varstvo podatkov zavrne ukrepanje v zvezi z zahtevo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov nosi dokazno breme, da je zahteva očitno neutemeljena ali pretirana.

Člen 58

Pooblastila

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima naslednja preiskovalna pooblastila:

| (a) | da upravljavcu in obdelovalcu odredi, naj zagotovi vse informacije, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(a)

da upravljavcu in obdelovalcu odredi, naj zagotovi vse informacije, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog;

| (b) | da izvaja preiskave v obliki revizij na področju varstva podatkov; |
| --- | --- |

(b)

da izvaja preiskave v obliki revizij na področju varstva podatkov;

| (c) | da upravljavca ali obdelovalca uradno obvesti o domnevni kršitvi te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

da upravljavca ali obdelovalca uradno obvesti o domnevni kršitvi te uredbe;

| (d) | da od upravljavca ali obdelovalca pridobi dostop do vseh osebnih podatkov in informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(d)

da od upravljavca ali obdelovalca pridobi dostop do vseh osebnih podatkov in informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog;

| (e) | da pridobi dostop do vseh prostorov upravljavca ali obdelovalca, vključno z vso opremo in sredstvi za obdelavo podatkov, v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(e)

da pridobi dostop do vseh prostorov upravljavca ali obdelovalca, vključno z vso opremo in sredstvi za obdelavo podatkov, v skladu s pravom Unije;

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima naslednja popravljalna pooblastila:

| (a) | da izda upravljavcu ali obdelovalcu opozorilo, da bi predvidena dejanja obdelave verjetno kršila določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

da izda upravljavcu ali obdelovalcu opozorilo, da bi predvidena dejanja obdelave verjetno kršila določbe te uredbe;

| (b) | da upravljavcu ali obdelovalcu izreče opomin, kadar so bile z dejanji obdelave kršene določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

da upravljavcu ali obdelovalcu izreče opomin, kadar so bile z dejanji obdelave kršene določbe te uredbe;

| (c) | da o zadevi obvesti zadevnega upravljavca ali obdelovalca in po potrebi Evropski parlament, Svet in Komisijo; |
| --- | --- |

(c)

da o zadevi obvesti zadevnega upravljavca ali obdelovalca in po potrebi Evropski parlament, Svet in Komisijo;

| (d) | da upravljavcu ali obdelovalcu odredi, naj ugodi zahtevam posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, glede uresničevanja njegovih pravic na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

da upravljavcu ali obdelovalcu odredi, naj ugodi zahtevam posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, glede uresničevanja njegovih pravic na podlagi te uredbe;

| (e) | da upravljavcu ali obdelovalcu odredi, naj dejanja obdelave, če je to ustrezno, na določen način in v določenem roku uskladi z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

da upravljavcu ali obdelovalcu odredi, naj dejanja obdelave, če je to ustrezno, na določen način in v določenem roku uskladi z določbami te uredbe;

| (f) | da upravljavcu odredi, naj posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o kršitvi varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

da upravljavcu odredi, naj posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o kršitvi varstva osebnih podatkov;

| (g) | da uvede začasno ali dokončno omejitev obdelave, vključno s prepovedjo obdelave; |
| --- | --- |

(g)

da uvede začasno ali dokončno omejitev obdelave, vključno s prepovedjo obdelave;

| (h) | da v skladu s členi 18, 19 in 20 odredi popravek ali izbris osebnih podatkov oziroma omejitev obdelave in o takšnih ukrepih v skladu s členom 19(2) in členom 21 uradno obvesti uporabnike, ki so jim bili osebni podatki razkriti; |
| --- | --- |

(h)

da v skladu s členi 18, 19 in 20 odredi popravek ali izbris osebnih podatkov oziroma omejitev obdelave in o takšnih ukrepih v skladu s členom 19(2) in členom 21 uradno obvesti uporabnike, ki so jim bili osebni podatki razkriti;

| (i) | da instituciji ali organu Unije v primeru neupoštevanja enega od ukrepov iz točk (d) do (h) in (j) tega odstavka in glede na okoliščine posameznega primera naloži upravno globo v skladu s členom 66; |
| --- | --- |

(i)

da instituciji ali organu Unije v primeru neupoštevanja enega od ukrepov iz točk (d) do (h) in (j) tega odstavka in glede na okoliščine posameznega primera naloži upravno globo v skladu s členom 66;

| (j) | da odredi prekinitev prenosov podatkov uporabniku v državi članici, tretji državi ali mednarodni organizaciji. |
| --- | --- |

(j)

da odredi prekinitev prenosov podatkov uporabniku v državi članici, tretji državi ali mednarodni organizaciji.

3.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima naslednja pooblastila v zvezi z dovoljenji in svetovalnimi pristojnostmi:

| (a) | da posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uresničevanju njihovih pravic; |
| --- | --- |

(a)

da posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uresničevanju njihovih pravic;

| (b) | da svetuje upravljavcu v skladu s postopkom predhodnega posvetovanja iz člena 40 v skladu s členom 41(2); |
| --- | --- |

(b)

da svetuje upravljavcu v skladu s postopkom predhodnega posvetovanja iz člena 40 v skladu s členom 41(2);

| (c) | da na lastno pobudo ali na zahtevo izdaja mnenja za institucije in organe Unije ter za javnost o vseh vprašanjih v zvezi z varstvom osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

da na lastno pobudo ali na zahtevo izdaja mnenja za institucije in organe Unije ter za javnost o vseh vprašanjih v zvezi z varstvom osebnih podatkov;

| (d) | da sprejme standardna določila o varstvu podatkov iz člena 29(8) in iz točke (c) člena 48(2); |
| --- | --- |

(d)

da sprejme standardna določila o varstvu podatkov iz člena 29(8) in iz točke (c) člena 48(2);

| (e) | da odobri pogodbena določila iz točke (a) člena 48(3); |
| --- | --- |

(e)

da odobri pogodbena določila iz točke (a) člena 48(3);

| (f) | da odobri upravne dogovore iz točke (b) člena 48(3). |
| --- | --- |

(f)

da odobri upravne dogovore iz točke (b) člena 48(3).

| (g) | da odobri dejanja obdelave na podlagi izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 40(4). |
| --- | --- |

(g)

da odobri dejanja obdelave na podlagi izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 40(4).

4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pooblastila, da o zadevi obvesti Sodišče pod pogoji iz Pogodb in posreduje v tožbah, vloženih pri Sodišču.

5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov izvaja pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s tem členom, na podlagi ustreznih zaščitnih ukrepov, vključno z učinkovitimi pravnimi sredstvi in ustreznim pravnim postopkom, kot je določeno v pravu Unije.

Člen 59

Obveznost upravljavcev in obdelovalcev, da odgovorijo na navedbe

Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov izvaja pooblastila iz točk (a), (b) in (c) člena 58(2), zadevni upravljavec ali obdelovalec Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvesti o svojem mnenju v razumnem roku, ki ga ob upoštevanju okoliščin posameznega primera določi Evropski nadzornik za varstvo podatkov. V odgovor na pripombe Evropskega nadzornika za varstvo podatkov odgovor vsebuje tudi opis morebitnih sprejetih ukrepov.

Člen 60

Poročilo o dejavnostih

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov letno poročilo o svojih dejavnostih predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji in ga sočasno objavi.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov poročilo iz odstavka 1 posreduje drugim institucijam in organom Unije, ki lahko predložijo pripombe v zvezi z morebitno obravnavo poročila v Evropskem parlamentu.

POGLAVJE VII

SODELOVANJE IN SKLADNOST

Člen 61

Sodelovanje med Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in nacionalnimi nadzornimi organi

Evropski nadzornik za varstvo podatkov sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi in skupnim nadzornim organom, ustanovljenim na podlagi člena 25 Sklepa Sveta 2009/917/PNZ (19), v obsegu, ki je potreben za izvajanje njihovih zadevnih nalog, zlasti z zagotavljanjem relevantnih informacij, s tem, da zaprosijo drug drugega, da izvedejo svoja pooblastila, in da se odzovejo na medsebojne zahteve.

19

Člen 62

Usklajen nadzor, ki ga izvajajo Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi

1.   Kadar se akt Unije sklicuje na ta člen, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi, vsak v mejah svoje pristojnosti, aktivno sodelujejo v okviru svojih odgovornosti, da zagotovijo učinkovit nadzor nad obsežnimi sistemi informacijske tehnologije in organi, uradi in agencijami Unije.

2.   Vsak v mejah svoje pristojnosti in v okviru svojih odgovornosti po potrebi izmenjujejo relevantne informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, proučujejo težave pri razlagi ali uporabi te uredbe in drugih veljavnih aktov Unije, proučujejo težave, ki nastanejo pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uresničevanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pripravljajo harmonizirane predloge za rešitve morebitnih težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov.

3.   Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se za namene iz odstavka 2 sestanejo vsaj dvakrat letno v okviru Evropskega odbora za varstvo podatkov. V te namene lahko Evropski odbor za varstvo podatkov po potrebi oblikuje nadaljnje delovne metode.

4.   Evropski odbor za varstvo podatkov vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo skupno poročilo o dejavnostih usklajenega nadzora.

POGLAVJE VIII

PRAVNA SREDSTVA, ODGOVORNOST IN KAZNI

Člen 63

Pravica do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov

1.   Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo ima vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico, da vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, če meni, da obdelava osebnih podatkov v zvezi z njim krši to uredbo.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov obvesti pritožnika o stanju zadeve in odločitvi o pritožbi, vključno z možnostjo pravnega sredstva na podlagi člena 64.

3.   Če Evropski nadzornik za varstvo podatkov v treh mesecih pritožbe ne obravnava ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne obvesti o stanju zadeve ali odločitvi o pritožbi, se šteje, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov sprejel negativno odločitev.

Člen 64

Pravica do učinkovitega pravnega sredstva

1.   Za obravnavanje vseh sporov v zvezi z določbami te uredbe, vključno z odškodninskimi zahtevki, je pristojno Sodišče.

2.   Tožbe zoper odločitve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, vključno z odločitvami iz člena 63(3), se vložijo pri Sodišču.

3.   Sodišče ima neomejeno pristojnost za sodni pregled upravnih glob iz člena 66. V okviru omejitev člena 66 te globe lahko prekliče, zmanjša ali poveča.

Člen 65

Pravica do odškodnine

Vsak posameznik, ki je utrpel premoženjsko ali nepremoženjsko škodo kot posledico kršitve te uredbe, ima pravico, da pod pogoji iz Pogodb od institucije ali organa Unije dobi odškodnino za nastalo škodo.

Člen 66

Upravne globe

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov lahko institucijam in organom Unije glede na okoliščine posameznega primera naloži upravne globe, kadar institucija ali organ Unije ne upoštevata odredbe Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s točkami (d) do (h) in točko (j) člena 58(2). Pri odločanju o tem, ali se naloži upravna globa, in o višini upravne globe za vsak posamezen primer se ustrezno upošteva naslednje:

| (a) | narava, teža in trajanje kršitve, pri čemer se upoštevajo narava, obseg ali namen zadevne obdelave ter število posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki in ki jih je kršitev prizadela, in raven škode, ki so jo utrpeli; |
| --- | --- |

(a)

narava, teža in trajanje kršitve, pri čemer se upoštevajo narava, obseg ali namen zadevne obdelave ter število posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki in ki jih je kršitev prizadela, in raven škode, ki so jo utrpeli;

| (b) | vsi ukrepi, ki sta jih sprejela institucija ali organ Unije, da bi omilila škodo, ki so jo utrpeli posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

vsi ukrepi, ki sta jih sprejela institucija ali organ Unije, da bi omilila škodo, ki so jo utrpeli posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (c) | stopnja odgovornosti institucije ali organa Unije, pri čemer se upoštevajo tehnični in organizacijski ukrepi, ki sta jih sprejela v skladu s členoma 27 in 33; |
| --- | --- |

(c)

stopnja odgovornosti institucije ali organa Unije, pri čemer se upoštevajo tehnični in organizacijski ukrepi, ki sta jih sprejela v skladu s členoma 27 in 33;

| (d) | vse podobne prejšnje kršitve institucije ali organa Unije; |
| --- | --- |

(d)

vse podobne prejšnje kršitve institucije ali organa Unije;

| (e) | stopnja sodelovanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov pri odpravljanju kršitve in blažitvi morebitnih škodljivih učinkov kršitve; |
| --- | --- |

(e)

stopnja sodelovanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov pri odpravljanju kršitve in blažitvi morebitnih škodljivih učinkov kršitve;

| (f) | vrste osebnih podatkov, ki jih zadeva kršitev; |
| --- | --- |

(f)

vrste osebnih podatkov, ki jih zadeva kršitev;

| (g) | kako je Evropski nadzornik za varstvo podatkov izvedel za kršitev, zlasti če in v kakšnem obsegu sta ga institucija ali organ Unije uradno obvestila o kršitvi; |
| --- | --- |

(g)

kako je Evropski nadzornik za varstvo podatkov izvedel za kršitev, zlasti če in v kakšnem obsegu sta ga institucija ali organ Unije uradno obvestila o kršitvi;

| (h) | skladnost s katerimi koli ukrepi iz člena 58, ki so bili že prej odrejeni zoper zadevno institucijo ali organ Unije v zvezi z enako vsebino. Postopki, s katerimi se naložijo navedene globe, se izvedejo v razumnem časovnem okviru glede na okoliščine posameznega primera ter ob upoštevanju zadevnih ukrepov in postopkov iz člena 69. |
| --- | --- |

(h)

skladnost s katerimi koli ukrepi iz člena 58, ki so bili že prej odrejeni zoper zadevno institucijo ali organ Unije v zvezi z enako vsebino. Postopki, s katerimi se naložijo navedene globe, se izvedejo v razumnem časovnem okviru glede na okoliščine posameznega primera ter ob upoštevanju zadevnih ukrepov in postopkov iz člena 69.

2.   Kadar institucija ali organ Unije kršita svoje obveznosti iz členov 8, 12, 27 do 35, 39, 40, 43, 44 in 45, se jima v skladu z odstavkom 1 tega člena naložijo upravne globe v višini do 25 000 EUR za posamezno kršitev in do največ 250 000 EUR letno.

3.   Kadar institucija ali organ Unije kršita naslednje določbe, se jima v skladu z odstavkom 1 naložijo upravne globe v višini do 50 000 EUR za posamezno kršitev in do največ 500 000 EUR letno:

| (a) | osnovna načela obdelave, vključno s pogoji za privolitev, v skladu s členi 4, 5, 7 in 10; |
| --- | --- |

(a)

osnovna načela obdelave, vključno s pogoji za privolitev, v skladu s členi 4, 5, 7 in 10;

| (b) | pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členi 14 do 24; |
| --- | --- |

(b)

pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členi 14 do 24;

| (c) | prenosi osebnih podatkov uporabniku v tretji državi ali mednarodni organizaciji v skladu s členi 46 do 50. |
| --- | --- |

(c)

prenosi osebnih podatkov uporabniku v tretji državi ali mednarodni organizaciji v skladu s členi 46 do 50.

4.   Če institucija ali organ Unije pri istem ali povezanem ali nadaljnjem dejanju obdelave kršita več določb te uredbe ali večkrat isto določbo te uredbe, skupni znesek upravne globe ne presega zneska, določenega za najhujšo kršitev.

5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pred sprejetjem odločitev v skladu s tem členom instituciji ali organu Unije, zaradi katerih je začel postopek, omogoči, da podata izjavo o zadevah, ki jim Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugovarja. Evropski nadzornik za varstvo podatkov svoje odločitve sprejme le na podlagi ugovorov, na katere so lahko zadevne strani podale pripombe. Pritožniki so tesno povezani s postopki.

6.   V postopkih se v celoti spoštuje pravica strank do obrambe. Strankam je zagotovljena pravica do vpogleda v spis Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ob upoštevanju zakonitega interesa posameznikov ali podjetij za varstvo njihovih osebnih podatkov ali poslovnih skrivnosti.

7.   Sredstva, zbrana z naložitvijo glob iz tega člena, so prihodek splošnega proračuna Unije.

Člen 67

Zastopanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da pooblasti neprofitni organ, organizacijo ali združenje, ki je ustrezno ustanovljen v skladu s pravom Unije ali pravom države članice in katerega s pravnimi akti določeni cilji so v javnem interesu ter je dejaven na področju varstva pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kar zadeva varstvo njihovih osebnih podatkov, da pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov vloži pritožbo v njegovem imenu in da v njegovem imenu uveljavlja pravice iz členov 63 in 64 ter da v njegovem imenu uveljavlja pravico do odškodnine iz člena 65.

Člen 68

Pritožbe osebja Unije

Vsaka oseba, ki je zaposlena pri instituciji ali organu Unije, lahko pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov vloži pritožbo, vključno brez ukrepanja po uradni poti, v zvezi z domnevno kršitvijo določb te uredbe. Zaradi pritožbe, vložene pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, ki očita tako kršitev, nihče ne sme utrpeti škode.

Člen 69

Sankcije

Kadar uradnik ali drug uslužbenec Unije ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, bodisi namerno bodisi iz malomarnosti, je zadevni uradnik ali drug uslužbenec disciplinsko ali kako drugače odgovoren v skladu s pravili in postopki, določenimi v Kadrovskih predpisih.

POGLAVJE IX

OBDELAVA OPERATIVNIH OSEBNIH PODATKOV, KI JIH OBDELUJEJO ORGANI, URADI IN AGENCIJE UNIJE PRI OPRAVLJANJU DEJAVNOSTI, KI SPADAJO NA PODROČJE POGLAVJA 4 ALI POGLAVJA 5 NASLOVA V TRETJEGA DELA PDEU

Člen 70

Področje uporabe tega poglavja

To poglavje se uporablja le za obdelavo operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi in agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, brez poseganja v specifična pravila o varstvu osebnih podatkov, ki veljajo za takšne organe, urade ali agencije Unije.

Člen 71

Načela v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov

1.   Operativni osebni podatki:

| (a) | se obdelajo zakonito in pošteno („zakonitost in poštenost“); |
| --- | --- |

(a)

se obdelajo zakonito in pošteno („zakonitost in poštenost“);

| (b) | se zbirajo za določene, izrecne in zakonite namene ter se ne obdelujejo na način, ki je nezdružljiv s temi nameni („omejitev namena“); |
| --- | --- |

(b)

se zbirajo za določene, izrecne in zakonite namene ter se ne obdelujejo na način, ki je nezdružljiv s temi nameni („omejitev namena“);

| (c) | so ustrezni, relevantni in ne pretirani glede na namene, za katere se obdelujejo („najmanjši obseg podatkov“); |
| --- | --- |

(c)

so ustrezni, relevantni in ne pretirani glede na namene, za katere se obdelujejo („najmanjši obseg podatkov“);

| (d) | so točni in po potrebi posodabljani; sprejmejo se vsi razumni ukrepi za zagotovitev, da se netočni operativni osebni podatki brez odlašanja izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo („točnost“); |
| --- | --- |

(d)

so točni in po potrebi posodabljani; sprejmejo se vsi razumni ukrepi za zagotovitev, da se netočni operativni osebni podatki brez odlašanja izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo („točnost“);

| (e) | se hranijo v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se operativni osebni podatki obdelujejo („omejitev shranjevanja“), |
| --- | --- |

(e)

se hranijo v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se operativni osebni podatki obdelujejo („omejitev shranjevanja“),

| (f) | se obdelajo na način, ki zagotavlja ustrezno varnost osebnih podatkov, vključno z zaščito pred nedovoljeno ali nezakonito obdelavo ter pred nenamerno izgubo, uničenjem ali poškodbo z ustreznimi tehničnimi ali organizacijskimi ukrepi („celovitost in zaupnost“). |
| --- | --- |

(f)

se obdelajo na način, ki zagotavlja ustrezno varnost osebnih podatkov, vključno z zaščito pred nedovoljeno ali nezakonito obdelavo ter pred nenamerno izgubo, uničenjem ali poškodbo z ustreznimi tehničnimi ali organizacijskimi ukrepi („celovitost in zaupnost“).

2.   Obdelava s strani istega ali drugega upravljavca za katerega koli od namenov iz pravnega akta o ustanovitvi organa, urada ali agencije Unije, ki ni namen, za katerega so bili operativni osebni podatki zbrani, je dovoljena, če:

| (a) | je upravljavec pooblaščen za obdelavo takšnih operativnih osebnih podatkov za takšen namen v skladu s pravom Unije in |
| --- | --- |

(a)

je upravljavec pooblaščen za obdelavo takšnih operativnih osebnih podatkov za takšen namen v skladu s pravom Unije in

| (b) | je obdelava potrebna in sorazmerna s takšnim drugim namenom v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(b)

je obdelava potrebna in sorazmerna s takšnim drugim namenom v skladu s pravom Unije.

3.   Obdelava podatkov s strani istega ali drugega upravljavca lahko vključuje arhiviranje v javnem interesu, znanstveno, statistično ali zgodovinsko uporabo za namene iz pravnega akta o ustanovitvi organa, urada ali agencije Unije, če je zagotovljena ustrezna zaščita pravic in svoboščin posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo.

4.   Upravljavec je odgovoren za skladnost z odstavki 1, 2 in 3 in je to skladnost tudi zmožen izkazati.

Člen 72

Zakonitost obdelave operativnih osebnih podatkov

1.   Obdelava operativnih osebnih podatkov je zakonita le in kolikor je potrebna za opravljanje nalog organov, uradov ali agencij Unije pri izvajanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, ter če temelji na pravu Unije.

2.   Posebni pravni akti Unije, ki urejajo obdelavo v okviru področja uporabe tega poglavja, določijo vsaj cilje obdelave, katere operativne osebne podatke je treba obdelati, namene obdelave in roke za hrambo operativnih osebnih podatkov ali za redni pregled potrebe po nadaljnjem shranjevanju operativnih osebnih podatkov.

Člen 73

Razlikovanje med različnimi kategorijami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

Upravljavec, kadar je to ustrezno in kolikor je to mogoče, jasno razlikuje med operativnimi osebnimi podatki različnih kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so kategorije iz pravnih aktov o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije.

Člen 74

Razlikovanje med operativnimi osebnimi podatki in preverjanje kakovosti operativnih osebnih podatkov

1.   Upravljavec razlikuje, v največji možni meri, med operativnimi osebnimi podatki, ki temeljijo na dejstvih, in operativnimi osebnimi podatki, ki temeljijo na osebnih ocenah.

2.   Upravljavec sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se operativni osebni podatki, ki so netočnih, nepopolni ali neposodobljeni, ne posredujejo ali dajo na voljo. V ta namen nadzornik preveri kakovost operativnih osebnih podatkov, še preden se ti posredujejo ali dajo na voljo, če je to izvedljivo in kadar je ustrezno. Če je mogoče, upravljavec pri vsakem posredovanju operativnih osebnih podatkov doda potrebne informacije, ki uporabniku omogočijo, da oceni stopnjo točnosti, popolnosti, zanesljivosti in posodobljenosti operativnih osebnih podatkov.

3.   Če se izkaže, da so bili posredovani nepravilni operativni osebni podatki ali da so bili operativni osebni podatki posredovani nezakonito, je o tem treba takoj uradno obvestiti prejemnika. V takšnem primeru je treba popraviti ali izbrisati zadevne operativne osebne podatke ali omejiti njihovo obdelavo v skladu s členom 82.

Člen 75

Posebni pogoji za obdelavo

1.   Kadar so v pravu Unije, ki se uporablja za upravljavca, ki posreduje podatke, določeni posebni pogoji za obdelavo, upravljavec obvesti uporabnika operativnih osebnih podatkov o takšnih pogojih in o obveznosti skladnosti s temi pogoji.

2.   Upravljavec mora spoštovati posebne pogoje za obdelavo, ki jih določi pristojni organ, ki posreduje podatke, v skladu s členom 9(3) in (4) Direktive (EU) 2016/680.

Člen 76

Obdelava posebnih vrst operativnih osebnih podatkov

1.   Obdelava operativnih osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, in obdelava genskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije posameznika, operativnih osebnih podatkov v zvezi z zdravstvenim ali spolnim življenjem in spolno usmerjenostjo je dovoljena le, če je nujno potrebna za operativne namene, v mejah pristojnosti zadevnega organa, urada ali agencije Unije in če je zagotovljena ustrezna zaščita pravic in svoboščin posameznika, na katerega se operativni osebni podatki nanašajo. Diskriminacija oseb na podlagi takšnih osebnih podatkov je prepovedana.

2.   O uporabi tega člena se nemudoma obvesti pooblaščena oseba za varstvo podatkov.

Člen 77

Avtomatizirano sprejemanje posameznih odločitev, vključno z oblikovanjem profilov

1.   Sprejemanje odločitev izključno na podlagi avtomatizirane obdelave, vključno z oblikovanjem profilov, ki ima lahko negativen pravni učinek za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali ga zelo prizadene, je prepovedano, razen če to dovoljuje pravo Unije ali države članice, ki se uporablja za upravljavca in ki zagotavlja ustrezno zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, vsaj pravice do osebnega posredovanja s strani upravljavca.

2.   Odločitve iz odstavka 1 tega člena ne temeljijo na posebnih vrstah operativnih osebnih podatkov iz člena 76, razen če so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zaščito pravic in svoboščin ter zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Oblikovanje profilov, ki ima za posledico diskriminacijo posameznikov na podlagi posebnih vrst operativnih osebnih podatkov iz člena 76, je v skladu s pravom Unije prepovedano.

Člen 78

Sporočila in načini za uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Upravljavec sprejme razumne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, vse informacije iz člena 79 ter vsa sporočila iz členov 80 do 84 ter 92, povezana z obdelavo, posredujejo v jedrnati, razumljivi in lahko dostopni obliki ter jasnem in preprostem jeziku. Informacije se posredujejo na vse ustrezne načine, tudi v elektronski obliki. Upravljavec praviloma zagotovi informacije v taki obliki, kot jo je imela zahteva.

2.   Upravljavec olajša uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz členov 79 do 84.

3.   Upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja pisno obvesti o nadaljnjih ukrepih v zvezi z njegovo zahtevo, v vsakem primeru pa najpozneje v treh mesecih po prejetju zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

4.   Upravljavec informacije iz člena 79 ter morebitna sporočila in ukrepe, sprejete na podlagi členov 80 do 84 ter 92, posreduje brezplačno. Kadar so zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, očitno neutemeljene ali pretirane, zlasti ker se ponavljajo, lahko upravljavec zavrne ukrepanje v zvezi z zahtevo. Upravljavec nosi dokazno breme, da je zahteva očitno neutemeljena ali pretirana.

5.   Kadar upravljavec upravičeno dvomi o identiteti posameznika, ki predloži zahtevo iz členov 80 ali 82, lahko zahteva zagotovitev dodatnih informacij, ki so potrebne za potrditev identitete posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

Člen 79

Informacije, ki se dajo na voljo ali zagotovijo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, da na voljo vsaj naslednje informacije:

| (a) | identiteto in kontaktne podatke organa, urada ali agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

identiteto in kontaktne podatke organa, urada ali agencije Unije;

| (b) | kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (c) | namene obdelave operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

namene obdelave operativnih osebnih podatkov;

| (d) | o pravici do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in njegove kontaktne podatke; |
| --- | --- |

(d)

o pravici do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in njegove kontaktne podatke;

| (e) | o pravici, da se od upravljavca zahtevajo dostop do operativnih osebnih podatkov in popravek ali izbris operativnih osebnih podatkov ter omejitev obdelave operativnih osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se ti podatki nanašajo. |
| --- | --- |

(e)

o pravici, da se od upravljavca zahtevajo dostop do operativnih osebnih podatkov in popravek ali izbris operativnih osebnih podatkov ter omejitev obdelave operativnih osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se ti podatki nanašajo.

2.   Upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, v posebnih primerih, določenih s pravom Unije, poleg informacij iz odstavka 1 da tudi naslednje informacije, s čimer omogoči uresničevanje njegovih pravic:

| (a) | pravno podlago za obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

pravno podlago za obdelavo;

| (b) | obdobje hrambe operativnih osebnih podatkov ali, kadar to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

obdobje hrambe operativnih osebnih podatkov ali, kadar to ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja;

| (c) | kadar je to ustrezno, kategorije uporabnikov operativnih osebnih podatkov, tudi v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

(c)

kadar je to ustrezno, kategorije uporabnikov operativnih osebnih podatkov, tudi v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah;

| (d) | po potrebi dodatne informacije, zlasti kadar se operativni osebni podatki zbirajo brez vednosti posameznika, na katerega se nanašajo. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi dodatne informacije, zlasti kadar se operativni osebni podatki zbirajo brez vednosti posameznika, na katerega se nanašajo.

3.   Upravljavec lahko zadrži, omeji ali opusti zagotavljanje informacij posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, na podlagi odstavka 2, če in dokler je takšen ukrep, ki mora spoštovati temeljne pravice in zakonite interese zadevnega posameznika, nujen in sorazmeren ukrep v demokratični družbi za:

| (a) | preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov; |
| --- | --- |

(a)

preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov;

| (b) | preprečitev vplivanja na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij; |
| --- | --- |

(b)

preprečitev vplivanja na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij;

| (c) | zaščito javne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

(c)

zaščito javne varnosti držav članic;

| (d) | zaščito nacionalne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

(d)

zaščito nacionalne varnosti držav članic;

| (e) | zaščito pravic in svoboščin drugih, kot so žrtve in priče. |
| --- | --- |

(e)

zaščito pravic in svoboščin drugih, kot so žrtve in priče.

Člen 80

Pravica do dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico od upravljavca dobiti potrditev, ali se v zvezi z njim obdelujejo operativni osebni podatki, in kadar je temu tako, do dostopa do operativnih osebnih podatkov ter naslednje informacije:

| (a) | namene in pravne podlage za obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

namene in pravne podlage za obdelavo;

| (b) | vrste zadevnih operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

vrste zadevnih operativnih osebnih podatkov;

| (c) | uporabnike ali kategorije uporabnikov, ki so jim bili razkriti operativni osebni podatki, zlasti uporabnikov v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

(c)

uporabnike ali kategorije uporabnikov, ki so jim bili razkriti operativni osebni podatki, zlasti uporabnikov v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah;

| (d) | kadar je mogoče, predvideno obdobje hrambe operativnih osebnih podatkov ali, če ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja; |
| --- | --- |

(d)

kadar je mogoče, predvideno obdobje hrambe operativnih osebnih podatkov ali, če ni mogoče, merila, ki se uporabijo za določitev tega obdobja;

| (e) | o pravici, da od upravljavca zahteva popravek ali izbris operativnih osebnih podatkov ali omejitev obdelave operativnih osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se ti podatki nanašajo; |
| --- | --- |

(e)

o pravici, da od upravljavca zahteva popravek ali izbris operativnih osebnih podatkov ali omejitev obdelave operativnih osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se ti podatki nanašajo;

| (f) | o pravici do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in njegove kontaktne podatke; |
| --- | --- |

(f)

o pravici do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in njegove kontaktne podatke;

| (g) | sporočil o operativnih osebnih podatkih, ki se obdelujejo, in o vseh dostopnih informacijah v zvezi z njihovim virom. |
| --- | --- |

(g)

sporočil o operativnih osebnih podatkih, ki se obdelujejo, in o vseh dostopnih informacijah v zvezi z njihovim virom.

Člen 81

Omejitve pravice do dostopa

1.   Upravljavec lahko posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, popolnoma ali delno omeji pravico do dostopa, in sicer če in dokler je taka delna ali popolna omejitev, ki mora spoštovati temeljne pravice in zakonite interese zadevnega posameznika, nujen in sorazmeren ukrep v demokratični družbi za:

| (a) | preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov; |
| --- | --- |

(a)

preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov;

| (b) | preprečitev vplivanja na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij; |
| --- | --- |

(b)

preprečitev vplivanja na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij;

| (c) | zaščito javne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

(c)

zaščito javne varnosti držav članic;

| (d) | zaščito nacionalne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

(d)

zaščito nacionalne varnosti držav članic;

| (e) | zaščito pravic in svoboščin drugih, kot so žrtve in priče. |
| --- | --- |

(e)

zaščito pravic in svoboščin drugih, kot so žrtve in priče.

2.   Upravljavec v primerih iz odstavka 1 posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja pisno obvesti o vsaki zavrnitvi ali omejitvi dostopa in razlogih zanju. Te informacije se lahko izpustijo, če bi njihova zagotovitev ogrozila namen iz odstavka 1. Upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o možnosti za vložitev pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali o obstoju pravnega sredstva pred Sodiščem. Upravljavec dokumentira dejansko stanje ali pravne razloge, na katerih temelji odločitev. Te informacije se dajo na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo.

Člen 82

Pravica do popravka ali izbrisa operativnih osebnih podatkov in omejitve obdelave

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico doseči, da pri upravljavcu brez nepotrebnega odlašanja doseže popravek netočnih operativnih osebnih podatkov v zvezi z njim. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima ob upoštevanju namenov obdelave pravico do dopolnitve nepopolnih operativnih osebnih podatkov, vključno s predložitvijo dopolnilne izjave.

2.   Upravljavec brez nepotrebnega odlašanja izbriše operativne osebne podatke, posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pa ima pravico, da pri upravljavcu brez nepotrebnega odlašanja doseže izbris operativnih osebnih podatkov v zvezi z njim, če obdelava krši člen 71, 72(1) ali 76, ali če je treba operativne osebne podatke izbrisati za izpolnitev pravne obveznosti, ki velja za upravljavca.

3.   Upravljavec namesto izbrisa omeji obdelavo, kadar:

| (a) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, izpodbija njihovo točnost in ni mogoče preveriti, ali so podatki točni ali ne, ali |
| --- | --- |

(a)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, izpodbija njihovo točnost in ni mogoče preveriti, ali so podatki točni ali ne, ali

| (b) | je treba osebne podatke ohraniti za namene dokazovanja. |
| --- | --- |

(b)

je treba osebne podatke ohraniti za namene dokazovanja.

Kadar je obdelava omejena v skladu s točko (a) prvega pododstavka, upravljavec pred preklicem omejitve obdelave obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

Podatki, za katere velja omejitev, se obdelajo le za namen, zaradi katerega niso bili izbrisani.

4.   Upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno obvesti o vsaki zavrnitvi popravka ali izbrisa operativnih osebnih podatkov ali omejitvi obdelave ter o razlogih za zavrnitev. Upravljavec lahko popolnoma ali delno omeji zagotavljanje teh informacij, kolikor je taka omejitev, ki mora spoštovati temeljne pravice in zakonite interese zadevnega posameznika, nujen in sorazmeren ukrep v demokratični družbi za:

| (a) | preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov; |
| --- | --- |

(a)

preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov;

| (b) | preprečitev vplivanja na preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij; |
| --- | --- |

(b)

preprečitev vplivanja na preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij;

| (c) | zaščito javne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

(c)

zaščito javne varnosti držav članic;

| (d) | zaščito nacionalne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

(d)

zaščito nacionalne varnosti držav članic;

| (e) | zaščito pravic in svoboščin drugih, kot so žrtve in priče. |
| --- | --- |

(e)

zaščito pravic in svoboščin drugih, kot so žrtve in priče.

Upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o možnosti za vložitev pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali obstoju pravnega sredstva pred Sodišču.

5.   Upravljavec o popravku netočnih operativnih osebnih podatkov obvesti pristojni organ, ki je posredoval netočne operativne osebne podatke.

6.   Če so bili operativni osebni podatki na podlagi odstavka 1, 2 ali 3 popravljeni ali izbrisani ali je bila njihova obdelava omejena, upravljavec o tem uradno obvesti uporabnike ter da uporabniki popravijo ali izbrišejo operativne osebne podatke ali omejiti obdelavo operativnih osebnih podatkov za katere so odgovorni.

Člen 83

Pravica do dostopa v kazenskih preiskavah in postopkih

Kadar operativni osebni podatki izvirajo iz pristojnega organa, organi, uradi in agencije Unije, pred odločitvijo o pravici posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa pri zadevnem pristojnem organu preverijo, ali se takšni osebni podatki navedeni v sodbi ali kazenski evidenci ali sodnem spisu, ki se obdela med kazensko preiskavo in kazenskim postopkom v državi članici tega pristojnega organa. V tem primeru se odločitev o pravici do dostopa sprejme v posvetovanju in tesnem sodelovanju z zadevnim pristojnim organom.

Člen 84

Uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in preverjanje, ki ga izvede Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1.   V primerih iz členov 79(3), 81 in 82(4) lahko posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, svoje pravice uveljavlja tudi prek Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

2.   Upravljavec obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da lahko svoje pravice uresničuje prek Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu z odstavkom 1.

3.   Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, uresničuje pravico iz odstavka 1, ga Evropski nadzornik za varstvo podatkov obvesti vsaj o tem, da je izvedel vsa potrebna preverjanja oziroma pregled. Evropski nadzornik za varstvo podatkov tudi obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o njegovi pravici do uporabe pravnega sredstva pred Sodiščem.

Člen 85

Vgrajeno in privzeto varstvo podatkov

1.   Upravljavec ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja in stroškov izvajanja ter narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave, pa tudi tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, ki se razlikujejo po verjetnosti in resnosti, tako v času določanja sredstev obdelave kot v času same obdelave, izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, kot je psevdonimizacija, ki so oblikovani za učinkovito izvajanje načel varstva podatkov, kot je načelo najmanjšega obsega podatkov, ter v obdelavo vključi potrebne zaščitne ukrepe, da se izpolnijo zahteve iz te uredbe in pravnega akta o njegovi ustanovitvi ter zaščitijo pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Upravljavec izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi zagotovi, da se samodejno obdelajo samo operativni osebni podatki, ki so ustrezni, relevantni in ne pretirani glede na namene, za katere se obdelujejo. Ta obveznost velja za količino zbranih operativnih osebnih podatkov, obseg njihove obdelave, obdobje njihove hrambe in njihovo dostopnost. S takšnimi ukrepi se zagotovi zlasti, da operativni osebni podatki niso samodejno dostopni nedoločenemu številu fizičnih oseb brez posredovanja zadevnega posameznika.

Člen 86

Skupni upravljavci

1.   Kadar dva ali več upravljavcev ali eden ali več upravljavcev ali upravljavci, ki niso institucije in organi Unije, skupaj določijo namene in načine obdelave, so skupni upravljavci. Skupni upravljavci na pregleden način z medsebojnim dogovorom določijo dolžnosti vsakega od njih z namenom izpolnjevanja njihovih obveznosti varstva podatkov, zlasti v zvezi z uresničevanjem pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in nalogami vsakega od njih glede zagotavljanja informacij iz člena 79, razen če in kolikor so dolžnosti vsakega od skupnih upravljavcev določene s pravom Unije ali pravom države članice, ki velja za skupne upravljavce. Z dogovorom se lahko določi kontaktna točka za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Dogovor iz odstavka 1 ustrezno odraža vlogo vsakega od skupnih upravljavcev in njegovo razmerje do posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Bistveno vsebino dogovora se da na voljo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko ne glede na pogoje dogovora iz odstavka 1 uresničuje svoje pravice v skladu s to uredbo glede vsakega od upravljavcev in proti vsakemu od njih.

Člen 87

Obdelovalec

1.   Kadar se obdelava izvaja v imenu upravljavca, ta sodeluje zgolj z obdelovalci, ki zagotovijo zadostna jamstva za izvedbo ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov na tak način, da obdelava izpolnjuje zahteve iz te uredbe in pravnega akta o ustanovitvi upravljavca ter zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

2.   Obdelovalec ne zaposli drugega obdelovalca brez predhodnega posebnega ali splošnega pisnega dovoljenja upravljavca. V primeru splošnega pisnega dovoljenja obdelovalec upravljavca obvesti o vseh nameravanih spremembah glede zaposlitve dodatnih obdelovalcev ali njihove zamenjave, s čimer se upravljavcu omogoči, da nasprotuje tem spremembam.

3.   Obdelavo s strani obdelovalca ureja pogodba ali drug pravni akt v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ki določa obveznosti obdelovalca do upravljavca in v katerem so določeni vsebina in trajanje obdelave, narava in namen obdelave, vrsta operativnih osebnih podatkov, kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter obveznosti in pravice upravljavca. Ta pogodba ali drug pravni akt zlasti določa, da obdelovalec:

| (a) | deluje samo po navodilih upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

deluje samo po navodilih upravljavca;

| (b) | zagotovi, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo operativnih osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da so osebe, ki so pooblaščene za obdelavo operativnih osebnih podatkov, zavezane k zaupnosti ali jih k zaupnosti zavezuje ustrezen zakon;

| (c) | pomaga upravljavcu na kakršen koli primeren način, da se zagotovi skladnost z določbami o pravicah posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(c)

pomaga upravljavcu na kakršen koli primeren način, da se zagotovi skladnost z določbami o pravicah posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (d) | v skladu z odločitvijo upravljavca izbriše ali vrne vse operativne osebne podatke upravljavcu po zaključku storitev v zvezi z obdelavo ter uniči obstoječe kopije, razen če pravo Unije ali pravo države članice predpisuje shranjevanje operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

v skladu z odločitvijo upravljavca izbriše ali vrne vse operativne osebne podatke upravljavcu po zaključku storitev v zvezi z obdelavo ter uniči obstoječe kopije, razen če pravo Unije ali pravo države članice predpisuje shranjevanje operativnih osebnih podatkov;

| (e) | da upravljavcu na voljo vse informacije, potrebne za izkazovanje skladnosti z obveznostmi iz tega člena; |
| --- | --- |

(e)

da upravljavcu na voljo vse informacije, potrebne za izkazovanje skladnosti z obveznostmi iz tega člena;

| (f) | izpolnjuje pogoje iz odstavka 2 in tega odstavka za zaposlitev drugega obdelovalca. |
| --- | --- |

(f)

izpolnjuje pogoje iz odstavka 2 in tega odstavka za zaposlitev drugega obdelovalca.

4.   Pogodba ali drug pravni akt iz odstavka 3 je v pisni obliki, vključno z elektronsko obliko.

5.   Če obdelovalec z določitvijo namenov in načinov obdelave krši to uredbo ali pravni akt o ustanovitvi upravljavca, obdelovalec šteje za upravljavca v zvezi s to obdelavo.

Člen 88

Vodenje dnevnikov

1.   Upravljavec vodi dnevnike o vseh naslednjih postopkih dejanjih obdelave v sistemih za avtomatizirano obdelavo: zbiranje, predelava, dostop, vpogled, razkritje, vključno s prenosi, kombiniranje in izbris operativnih osebnih podatkov. Dnevniki vpogleda in razkritja omogočajo, da se take dejavnosti utemeljijo, da se opredeli datum in čas takih dejavnosti ter identificirajo osebe, ki so vpogledale v operativne osebne podatke ali jih razkrile, ter da se, kolikor je to mogoče, identificirajo uporabniki takih operativnih osebnih podatkov.

2.   Dnevniki se uporabljajo zgolj za preverjanje zakonitosti obdelave, notranje spremljanje, zagotavljanje celovitosti in varnosti operativnih osebnih podatkov ter v kazenskih postopkih. Taki dnevniki se izbrišejo po treh letih, razen če so potrebni za tekoči nadzor.

3.   Upravljavec svoji pooblaščeni osebi za varstvo podatkov in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na zahtevo omogoči dostop do dnevnikov.

Člen 89

Ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov

1.   Kadar bi lahko vrsta obdelave, zlasti z uporabo novih tehnologij, ob upoštevanju narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, upravljavec pred obdelavo opravi oceno učinka predvidenih dejanj obdelave na varstvo operativnih osebnih podatkov.

2.   Ocena iz odstavka 1 obsega vsaj splošni opis predvidenih dejanj obdelave, oceno tveganja za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ukrepe, namenjene obvladovanju teh tveganj, zaščitne ukrepe, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva operativnih osebnih podatkov in za dokazovanje skladnosti s predpisi za varstvo osebnih podatkov, pri čemer se upoštevajo pravice in zakoniti interesi posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter drugih zadevnih oseb.

Člen 90

Predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

1.   Upravljavec se pred obdelavo osebnih podatkov, ki bodo del nove zbirke, posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, kadar:

| (a) | ocena učinka na varstvo podatkov iz člena 89 kaže, da bi obdelava povzročila veliko tveganje, če upravljavec ne bi sprejel ukrepov za ublažitev tveganja, ali |
| --- | --- |

(a)

ocena učinka na varstvo podatkov iz člena 89 kaže, da bi obdelava povzročila veliko tveganje, če upravljavec ne bi sprejel ukrepov za ublažitev tveganja, ali

| (b) | vrsta obdelave, zlasti v primeru uporabe novih tehnologij, mehanizmov ali postopkov, pomeni veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(b)

vrsta obdelave, zlasti v primeru uporabe novih tehnologij, mehanizmov ali postopkov, pomeni veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov lahko pripravi seznam dejavnosti obdelave, za katere je treba v skladu z odstavkom 1 opraviti predhodno posvetovanje.

3.   Upravljavec Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov predloži oceno učinka na varstvo podatkov iz člena 89, na zahtevo pa tudi vse druge informacije, ki bodo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogočile, da oceni skladnost obdelave in zlasti tveganja za varstvo operativnih osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter s tem povezane zaščitne ukrepe.

4.   Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi predvidena obdelava iz odstavka 1 kršila to uredbo ali pravni akt o ustanovitvi organa, urada ali agencije Unije, zlasti kadar upravljavec ni zadostno opredelil ali ublažil tveganja, Evropski nadzornik za varstvo podatkov v roku do šestih tednov po prejemu zahteve za posvetovanje pisno svetuje upravljavcu. To obdobje se lahko ob upoštevanju kompleksnosti predvidene obdelave podaljša za en mesec. Evropski nadzornik za varstvo podatkov o vsakem takem podaljšanju obvesti upravljavca v enem mesecu po prejemu zahteve za posvetovanje, skupaj z razlogi za zamudo.

Člen 91

Varnost obdelave operativnih osebnih podatkov

1.   Upravljavec in obdelovalec ob upoštevanju tehnološkega razvoja, stroškov izvajanja in narave, obsega, okoliščin in namenov obdelave, pa tudi tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, ki se razlikujejo po verjetnosti in resnosti, z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi zagotovi ustrezno raven varnosti glede na tveganje, zlasti kar zadeva obdelavo posebnih vrst operativnih osebnih podatkov.

2.   Upravljavec in obdelovalec v zvezi z avtomatizirano obdelavo po oceni tveganj izvedeta ukrepe, katerih namen je:

| (a) | onemogočiti dostop nepooblaščenih oseb do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo (nadzor dostopa do opreme); |
| --- | --- |

(a)

onemogočiti dostop nepooblaščenih oseb do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo (nadzor dostopa do opreme);

| (b) | preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); |
| --- | --- |

(b)

preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

| (c) | preprečiti nepooblaščen vnos operativnih osebnih podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih operativnih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); |
| --- | --- |

(c)

preprečiti nepooblaščen vnos operativnih osebnih podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih operativnih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);

| (d) | nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo opremo za prenos podatkov, preprečiti uporabo sistemov za avtomatizirano obdelavo (nadzor uporabnikov omrežja ali opreme); |
| --- | --- |

(d)

nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo opremo za prenos podatkov, preprečiti uporabo sistemov za avtomatizirano obdelavo (nadzor uporabnikov omrežja ali opreme);

| (e) | zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo sistema za avtomatizirano obdelavo, dostop samo do operativnih osebnih podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop (nadzor dostopa do podatkov); |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo sistema za avtomatizirano obdelavo, dostop samo do operativnih osebnih podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop (nadzor dostopa do podatkov);

| (f) | zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom so operativni osebni podatki bili ali bi lahko bili poslani oziroma jim je bil ali bi jim lahko bil omogočen dostop do njih prek prenosa podatkov (nadzor prenosa); |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom so operativni osebni podatki bili ali bi lahko bili poslani oziroma jim je bil ali bi jim lahko bil omogočen dostop do njih prek prenosa podatkov (nadzor prenosa);

| (g) | zagotoviti, da je mogoče naknadno preveriti in ugotoviti, kateri operativni osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatizirano obdelavo operativnih osebnih podatkov ter kdaj in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); |
| --- | --- |

(g)

zagotoviti, da je mogoče naknadno preveriti in ugotoviti, kateri operativni osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatizirano obdelavo operativnih osebnih podatkov ter kdaj in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa);

| (h) | prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje operativnih osebnih podatkov med prenosom operativnih osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov (nadzor pošiljanja): |
| --- | --- |

(h)

prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje operativnih osebnih podatkov med prenosom operativnih osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov (nadzor pošiljanja):

| (i) | zagotoviti, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti (obnova); |
| --- | --- |

(i)

zagotoviti, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti (obnova);

| (j) | zagotoviti, da funkcije sistema delujejo, da se pojavljanje napak v funkcijah sporoči (zanesljivost) in da shranjeni operativni osebni podatki ne morejo postati neuporabni zaradi okvare sistema (neoporečnost). |
| --- | --- |

(j)

zagotoviti, da funkcije sistema delujejo, da se pojavljanje napak v funkcijah sporoči (zanesljivost) in da shranjeni operativni osebni podatki ne morejo postati neuporabni zaradi okvare sistema (neoporečnost).

Člen 92

Obvestilo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov o kršitvi varnosti operativnih osebnih podatkov

1.   V primeru kršitve varnosti operativnih osebnih podatkov upravljavec brez nepotrebnega odlašanja in po možnosti pa najpozneje v 72 urah po seznanitvi s kršitvijo o njej obvesti Evropskega nadzornika o varstvu podatkov, razen če ni verjetno, da bi bilo s kršitvijo varnosti operativnih osebnih podatkov povzročeno tveganje za pravice in svoboščine posameznikov. Kadar obvestilo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ni podano v 72 urah, se mu priložijo razlogi za zamudo.

2.   Obvestilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj:

| (a) | opis vrste kršitve varnosti osebnih podatkov, po možnosti tudi kategorije in približno število zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrste in približno število zadevnih evidenc operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

opis vrste kršitve varnosti osebnih podatkov, po možnosti tudi kategorije in približno število zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrste in približno število zadevnih evidenc operativnih osebnih podatkov;

| (b) | sporočilo o imenu in kontaktnih podatkih pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

sporočilo o imenu in kontaktnih podatkih pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (c) | opis verjetnih posledic kršitve varnosti operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

opis verjetnih posledic kršitve varnosti operativnih osebnih podatkov;

| (d) | opis ukrepov, ki jih upravljavec sprejme ali katerih sprejetje predlaga za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, vključno z, če je to primerno, ukrepi za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov kršitve. |
| --- | --- |

(d)

opis ukrepov, ki jih upravljavec sprejme ali katerih sprejetje predlaga za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, vključno z, če je to primerno, ukrepi za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov kršitve.

3.   Kadar in kolikor informacij iz odstavka 2 ni mogoče zagotoviti istočasno, se lahko zagotovijo postopoma brez nepotrebnega dodatnega odlašanja.

4.   Upravljavec dokumentira vsako kršitev varstva osebnih podatkov iz odstavka 1, vključno z dejstvi v zvezi s kršitvijo varnosti osebnih podatkov, njene učinke in sprejete popravne ukrepe. Ta dokumentacija Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogoči, da preveri skladnost s tem členom.

5.   V primeru, da kršitev varstva osebnih podatkov vključuje operativne osebne podatke, ki jih je pristojni organ druge države članice poslal ali so mu bili poslani, upravljavec brez nepotrebnega odlašanja sporoči informacije iz odstavka 2 zadevnemu pristojnemu organu.

Člen 93

Sporočilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov

1.   Kadar je verjetno, da bi kršitev varnosti osebnih podatkov povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, upravljavec brez nepotrebnega odlašanja sporoči posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, da je prišlo do kršitve varnosti osebnih podatkov.

2.   V sporočilu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 tega člena je v jasnem in preprostem jeziku opisana vrsta kršitve varnosti osebnih podatkov ter so vsebovane vsaj informacije in priporočila iz točk (b), (c) in (d) člena 92(2).

3.   Sporočilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 ni potrebno, če je izpolnjen kateri koli izmed naslednjih pogojev:

| (a) | upravljavec je izvedel ustrezne tehnične in organizacijske zaščitne ukrepe in so bili ti ukrepi uporabljeni za operativne osebne podatke, v zvezi s katerimi je bila storjena kršitev varnosti, zlasti ukrepe, na podlagi katerih postanejo operativni osebni podatki nerazumljivi vsem, ki niso pooblaščeni za dostop do njih, kot je šifriranje; |
| --- | --- |

(a)

upravljavec je izvedel ustrezne tehnične in organizacijske zaščitne ukrepe in so bili ti ukrepi uporabljeni za operativne osebne podatke, v zvezi s katerimi je bila storjena kršitev varnosti, zlasti ukrepe, na podlagi katerih postanejo operativni osebni podatki nerazumljivi vsem, ki niso pooblaščeni za dostop do njih, kot je šifriranje;

| (b) | upravljavec je sprejel naknadne ukrepe za zagotovitev, da se veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 verjetno ne bo več udejanjilo; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec je sprejel naknadne ukrepe za zagotovitev, da se veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 verjetno ne bo več udejanjilo;

| (c) | bi to zahtevalo nesorazmeren napor. V takšnem primeru se namesto tega objavi javno sporočilo ali izvede podoben ukrep, s katerim so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, enako učinkovito obveščeni. |
| --- | --- |

(c)

bi to zahtevalo nesorazmeren napor. V takšnem primeru se namesto tega objavi javno sporočilo ali izvede podoben ukrep, s katerim so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, enako učinkovito obveščeni.

4.   Če upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, še ni obvestil o kršitvi varnosti osebnih podatkov, lahko Evropski nadzornik za varstvo podatkov to od njega zahteva po proučitvi verjetnosti, da bi kršitev varnosti osebnih podatkov povzročila veliko tveganje, ali pa lahko odloči, da je izpolnjen kateri koli od pogojev iz odstavka 3.

5.   Sporočilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 tega člena se lahko pod pogoji in iz razlogov iz člena 79(3) zadrži, omeji ali opusti.

Člen 94

Prenos operativnih osebnih podatkov v tretje države in mednarodne organizacije

1.   Upravljavec lahko, ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih v pravnih aktih o ustanovitvi organa, urada ali agencije Unije, prenese operativne osebne podatke organu v tretje države ali mednarodne organizacije, kolikor je tak prenos potreben za izvajanje nalog upravljavca in le kadar so izpolnjeni pogoji iz tega člena, in sicer:

| (a) | Komisija je sprejela sklep o ustreznosti v skladu s členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680, s katerim je ugotovila, da tretja država ali ozemlje ali sektor obdelave znotraj te tretje države ali zadevna mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je sprejela sklep o ustreznosti v skladu s členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680, s katerim je ugotovila, da tretja država ali ozemlje ali sektor obdelave znotraj te tretje države ali zadevna mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva;

| (b) | v primeru, da Komisija sklepa o ustreznosti iz točke (a) ni sprejela, je sklenjen mednarodni sporazum med Unijo in to tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da Komisija sklepa o ustreznosti iz točke (a) ni sprejela, je sklenjen mednarodni sporazum med Unijo in to tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| (c) | v primeru, če sklepa Komisije o ustreznosti iz točke (a) ali mednarodnega sporazuma iz točke (b) ni, je sklenjen sporazum o sodelovanju, ki dovoljuje izmenjavo operativnih osebnih podatkov pred začetkom uporabe pravnega akta o ustanovitvi zadevnega organa, urada ali agencije Unije, med tem organom, uradom ali agencijo Unije in zadevno tretjo državo. |
| --- | --- |

(c)

v primeru, če sklepa Komisije o ustreznosti iz točke (a) ali mednarodnega sporazuma iz točke (b) ni, je sklenjen sporazum o sodelovanju, ki dovoljuje izmenjavo operativnih osebnih podatkov pred začetkom uporabe pravnega akta o ustanovitvi zadevnega organa, urada ali agencije Unije, med tem organom, uradom ali agencijo Unije in zadevno tretjo državo.

2.   Pravni akti o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije lahko ohranijo ali sprejmejo bolj specifične določbe o pogojih za mednarodni prenos operativnih osebnih podatkov, zlasti v zvezi s prenosi z ustreznimi zaščitnimi ukrepi in odstopanji za posebne okoliščine.

3.   Upravljavec na svojem spletnem mestu objavi in posodablja seznam sklepov o ustreznosti iz točke (a), sporazumov, upravnih dogovorov in drugih instrumentov, povezanih s prenosom operativnih osebnih podatkov v skladu z odstavkom 1.

4.   Upravljavec hrani natančne evidence vseh prenosov, izvedenih na podlagi tega člena.

Člen 95

Tajnost sodnih preiskav in kazenskih postopkov

Pravni akti o ustanovitvi organov, uradov ali agencij Unije pri izvajanju dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, lahko Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov naložijo obveznosti, da pri izvrševanju svojih nadzornih pooblastil v največji meri upošteva tajnost sodnih preiskav in kazenskih postopkov, v skladu s pravom Unije ali države članice.

POGLAVJE X

IZVEDBENI AKTI

Člen 96

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 93 Uredbe (EU) 2016/679. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE XI

PREGLED

Člen 97

Klavzula o ponovnem pregledu

Komisija najpozneje 30. aprila 2022 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe, ki mu po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.

Člen 98

Pregled pravnih aktov Unije

1.   Komisija do 30. aprila 2022 pregleda pravne akte, sprejete na podlagi Pogodb, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani organov, uradov ali agencij Unije, kadar izvajajo dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU, da bi:

| (a) | ocenili njihovo skladnost z Direktivo (EU) 2016/680 in poglavjem IX te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ocenili njihovo skladnost z Direktivo (EU) 2016/680 in poglavjem IX te uredbe;

| (b) | opredelili morebitna razhajanja, ki bi lahko ovirala izmenjavo operativnih osebnih podatkov med organi, uradi ali agencijami Unije pri opravljanju dejavnosti na teh področjih in pristojnimi organi; ter |
| --- | --- |

(b)

opredelili morebitna razhajanja, ki bi lahko ovirala izmenjavo operativnih osebnih podatkov med organi, uradi ali agencijami Unije pri opravljanju dejavnosti na teh področjih in pristojnimi organi; ter

| (c) | opredelili morebitna razhajanja, ki bi lahko ustvarila pravno razdrobljenost zakonodaje o varstvu podatkov v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

opredelili morebitna razhajanja, ki bi lahko ustvarila pravno razdrobljenost zakonodaje o varstvu podatkov v Uniji.

2.   Da bi se zagotovilo enotno in skladno varstvo posameznikov pri obdelavi, lahko Komisija na podlagi takega pregleda predloži ustrezne zakonodajne predloge zlasti za zagotovitev, da se poglavje IX te uredbe uporablja za Europol in Evropsko javno tožilstvo, vključno s prilagoditvami poglavja IX te uredbe, če je potrebno.

POGLAVJE XII

KONČNE DOLOČBE

Člen 99

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES

Uredba (ES) št. 45/2001 in Sklep št. 1247/2002/ES se razveljavita z učinkom od 11. decembra 2018. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo in razveljavljeni sklep se razumejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 100

Prehodni ukrepi

1.   Ta uredba ne vpliva na Sklep 2014/886/EU Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter sedanji mandat evropskega nadzornika za varstvo podatkov in pomočnika nadzornika.

2.   Pomočnik nadzornika se glede določitve plače, dodatkov, starostne pokojnine in vseh drugih nadomestil na podlagi plače šteje za enakovrednega sodnemu tajniku Sodišča.

3.   Člen 53(4), (5) in (7) ter člena 55 in 56 te uredbe se za sedanjega pomočnika nadzornika uporabljajo do konca njegovega mandata.

4.   Pomočnik nadzornika evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov do konca svojega mandata pomaga pri vseh njegovih dolžnostih in ga nadomešča, kadar je evropski nadzornik za varstvo podatkov odsoten ali če ne more poskrbeti zanje.

Člen 101

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo opravlja Eurojust, od 12. decembra 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 23. oktobra 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  UL C 288, 31.8.2017, str. 107.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. oktobra 2018.

2

(3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

4

(5)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

5

(6)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (UL L 354, 31.12.2008, str. 70).

7

(8)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

8

(9)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

9

(10)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

12

(13)  Sklep št. 1247/2002/ES Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 1. julija 2002 o predpisih in splošnih pogojih za izvajanje funkcije evropskega nadzornika za varstvo podatkov (UL L 183, 12.7.2002, str. 1).

13

(14)  
  UL C 164, 24.5.2017, str. 2.

14

(15)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

17

(18)  Direktiva Komisije 2008/63/ES z dne 20. junija 2008 o konkurenci na trgih za telekomunikacijsko terminalsko opremo (UL L 162, 21.6.2008, str. 20).

18

(19)  Sklep Sveta 2009/917/PNZ z dne 30. novembra 2009 o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene (UL L 323, 10.12.2009, str. 20).

19

(20)  Sklep 2014/886/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2014 o imenovanju evropskega nadzornika za varstvo podatkov in pomočnika nadzornika (UL L 351, 9.12.2014, str. 9).

20

---

| 21.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 295/99 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 295/99

---

UREDBA (EU) 2018/1726 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. novembra 2018

o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) ter člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Schengenski informacijski sistem (SIS II) je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in s Sklepom Sveta 2007/533/PNZ (3). Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je za operativno upravljanje centralnega sistema SIS II (v nadaljnjem besedilu: centralni SIS II) v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju je za operativno upravljanje centralnega SIS II in nekatere vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje. |
| --- | --- |

(1)

Schengenski informacijski sistem (SIS II) je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in s Sklepom Sveta 2007/533/PNZ (3). Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je za operativno upravljanje centralnega sistema SIS II (v nadaljnjem besedilu: centralni SIS II) v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju je za operativno upravljanje centralnega SIS II in nekatere vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje.

| (2) | Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (4). Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa, da je za operativno upravljanje VIS v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju bo za operativno upravljanje centralnega VIS in nacionalnih vmesnikov ter za določene vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje. |
| --- | --- |

(2)

Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (4). Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa, da je za operativno upravljanje VIS v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju bo za operativno upravljanje centralnega VIS in nacionalnih vmesnikov ter za določene vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje.

| (3) | Sistem Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 (6). Potrebna izvedbena pravila so bila določena z Uredbo Sveta (ES) št. 407/2002 (7). Navedena pravna akta sta bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) z učinkom od 20. julija 2015. |
| --- | --- |

(3)

Sistem Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 (6). Potrebna izvedbena pravila so bila določena z Uredbo Sveta (ES) št. 407/2002 (7). Navedena pravna akta sta bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) z učinkom od 20. julija 2015.

| (4) | Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, običajno imenovana kot eu-LISA, je bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9) z namenom zagotoviti operativno upravljanje SIS, VIS in sistema Eurodac ter nekaterih vidikov njihove komunikacijske infrastrukture in potencialno tudi drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, če bi tako določali ločeni pravni akti Unije. Uredba (EU) št. 1077/2011 je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 603/2013, da bi odražala spremembe sistema Eurodac. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, običajno imenovana kot eu-LISA, je bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9) z namenom zagotoviti operativno upravljanje SIS, VIS in sistema Eurodac ter nekaterih vidikov njihove komunikacijske infrastrukture in potencialno tudi drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, če bi tako določali ločeni pravni akti Unije. Uredba (EU) št. 1077/2011 je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 603/2013, da bi odražala spremembe sistema Eurodac.

| (5) | Ker je moral biti organ za upravljanje pravno, upravno in finančno avtonomen, je bil ustanovljen kot regulativna agencija (v nadaljnjem besedilu: Agencija) s pravno osebnostjo. Kot je bilo dogovorjeno, je bil za sedež Agencije določen Talin, Estonija. Ker pa so se naloge, povezane s tehničnim razvojem in pripravami na operativno upravljanje SIS II in VIS, že opravljale v Strasbourgu, Francija, in ker je bil podporni center za te sisteme vzpostavljen v Sankt Johannu im Pongau, Avstrija, kar je tudi v skladu z lokacijama SIS II in VIS, vzpostavljenima z ustreznimi pravnimi akti Unije, bi to moralo ostati nespremenjeno. Ti dve lokaciji bi morali še naprej biti lokaciji, kjer se izvajajo naloge, povezane z operativnim upravljanjem sistema Eurodac, oziroma se tam nahaja podporni center za sistem Eurodac. Na teh lokacijah bi bilo treba tudi slediti tehničnemu razvoju in operativnemu upravljanju drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ter bi morali gostiti podporni center, ki lahko zagotovi delovanje obsežnega informacijskega sistema v primeru odpovedi navedenega obsežnega informacijskega sistema. Za čim boljši izkoristek morebitne uporabe podpornega centra bi se ta center lahko uporabljal tudi za hkratno upravljanje sistemov, če je pri tem zmožen zagotavljati njihovo delovanje v primeru odpovedi enega ali več sistemov. Zaradi posebne narave sistemov, ki je povezana z visoko varnostjo, dobro dosegljivostjo in ključnim pomenom za izvedbo naloge, bi moral imeti v primeru, da pride do nezadostne zmogljivosti obstoječih tehničnih lokacij, upravni odbor Agencije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) možnost, kadar je to utemeljeno na podlagi neodvisne ocene učinka in analize stroškov in koristi, da predlaga vzpostavitev druge ločene tehnične lokacije v Strasbourgu ali v Sankt Johannu im Pongau ali po potrebi v obeh krajih za gostovanje sistemov. Upravni odbor bi se moral posvetovati s Komisijo in upoštevati njena stališča, preden obvesti Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) o nameravani izvedbi kakršnega koli projekta v zvezi s premoženjem. |
| --- | --- |

(5)

Ker je moral biti organ za upravljanje pravno, upravno in finančno avtonomen, je bil ustanovljen kot regulativna agencija (v nadaljnjem besedilu: Agencija) s pravno osebnostjo. Kot je bilo dogovorjeno, je bil za sedež Agencije določen Talin, Estonija. Ker pa so se naloge, povezane s tehničnim razvojem in pripravami na operativno upravljanje SIS II in VIS, že opravljale v Strasbourgu, Francija, in ker je bil podporni center za te sisteme vzpostavljen v Sankt Johannu im Pongau, Avstrija, kar je tudi v skladu z lokacijama SIS II in VIS, vzpostavljenima z ustreznimi pravnimi akti Unije, bi to moralo ostati nespremenjeno. Ti dve lokaciji bi morali še naprej biti lokaciji, kjer se izvajajo naloge, povezane z operativnim upravljanjem sistema Eurodac, oziroma se tam nahaja podporni center za sistem Eurodac. Na teh lokacijah bi bilo treba tudi slediti tehničnemu razvoju in operativnemu upravljanju drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ter bi morali gostiti podporni center, ki lahko zagotovi delovanje obsežnega informacijskega sistema v primeru odpovedi navedenega obsežnega informacijskega sistema. Za čim boljši izkoristek morebitne uporabe podpornega centra bi se ta center lahko uporabljal tudi za hkratno upravljanje sistemov, če je pri tem zmožen zagotavljati njihovo delovanje v primeru odpovedi enega ali več sistemov. Zaradi posebne narave sistemov, ki je povezana z visoko varnostjo, dobro dosegljivostjo in ključnim pomenom za izvedbo naloge, bi moral imeti v primeru, da pride do nezadostne zmogljivosti obstoječih tehničnih lokacij, upravni odbor Agencije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) možnost, kadar je to utemeljeno na podlagi neodvisne ocene učinka in analize stroškov in koristi, da predlaga vzpostavitev druge ločene tehnične lokacije v Strasbourgu ali v Sankt Johannu im Pongau ali po potrebi v obeh krajih za gostovanje sistemov. Upravni odbor bi se moral posvetovati s Komisijo in upoštevati njena stališča, preden obvesti Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) o nameravani izvedbi kakršnega koli projekta v zvezi s premoženjem.

| (6) | Agencija je od 1. decembra 2012, ko je začela izvajati svoje pristojnosti, prevzela naloge, ki so bile zaupane organu za upravljanje v zvezi z VIS v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008 in Sklepom Sveta 2008/633/PNZ (10). Aprila 2013 je prevzela tudi naloge, ki so bile zaupane organu za upravljanje v zvezi s SIS II v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom 2007/533/PNZ po začetku delovanja SIS II, junija 2013 pa je prevzela tudi naloge, ki so bile zaupane Komisiji v zvezi s sistemom Eurodac v skladu z uredbama (ES) št. 2725/2000 in (ES) št. 407/2002. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je od 1. decembra 2012, ko je začela izvajati svoje pristojnosti, prevzela naloge, ki so bile zaupane organu za upravljanje v zvezi z VIS v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008 in Sklepom Sveta 2008/633/PNZ (10). Aprila 2013 je prevzela tudi naloge, ki so bile zaupane organu za upravljanje v zvezi s SIS II v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom 2007/533/PNZ po začetku delovanja SIS II, junija 2013 pa je prevzela tudi naloge, ki so bile zaupane Komisiji v zvezi s sistemom Eurodac v skladu z uredbama (ES) št. 2725/2000 in (ES) št. 407/2002.

| (7) | V prvi oceni dela Agencije, ki je temeljila na neodvisni zunanji oceni in je bila izvedena v obdobju 2015–2016, je bilo ugotovljeno, da Agencija učinkovito zagotavlja operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov in drugih nalog, ki so ji poverjene, pokazala pa je tudi, da je potrebnih več sprememb Uredbe (EU) št. 1077/2011, kot je prenos nalog komunikacijske infrastrukture, ki jih je ohranila Komisija, na Agencijo. Komisija je na podlagi te zunanje ocene upoštevala politične in pravne spremembe ter dejanski razvoj dogodkov ter zlasti v svojem Poročilu z dne 29. junija 2017 o delovanju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalno poročilo) predlagala, da se mandat Agencije razširi na izvajanje nalog, ki izhajajo iz zakonodajnih predlogov, ki jih sprejmeta sozakonodajalca in s katerimi se Agenciji poverijo novi sistemi, ter na izvajanje nalog iz sporočila Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom: Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost ter nalog iz končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost z dne 11. maja 2017 in iz sporočila Komisije z dne 16. maja 2017 z naslovom: Sedmo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, po potrebi pod pogojem sprejetja ustreznih pravnih aktov Unije. Zlasti bi morala biti Agencija zadolžena za razvoj rešitev v zvezi z interoperabilnostjo, določenih v sporočilu z dne 6. aprila 2016, kot zmožnost informacijskih sistemov, da izmenjujejo podatke in omogočajo izmenjavo informacij.
  Kadar je to primerno, bi morali kakršni koli ukrepi, ki se izvajajo v zvezi z interoperabilnostjo, temeljiti na Sporočilu Komisije z dne 23. marca 2017 z naslovom: Evropski okvir interoperabilnosti – strategija za izvajanje. Priloga 2 k navedenem sporočilu določa splošne smernice, priporočila in najboljšo prakso za doseganje interoperabilnosti ali vsaj za omogočanje okolja za doseganje boljše interoperabilnosti pri načrtovanju, izvajanju in upravljanju evropskih javnih storitev. |
| --- | --- |

(7)

V prvi oceni dela Agencije, ki je temeljila na neodvisni zunanji oceni in je bila izvedena v obdobju 2015–2016, je bilo ugotovljeno, da Agencija učinkovito zagotavlja operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov in drugih nalog, ki so ji poverjene, pokazala pa je tudi, da je potrebnih več sprememb Uredbe (EU) št. 1077/2011, kot je prenos nalog komunikacijske infrastrukture, ki jih je ohranila Komisija, na Agencijo. Komisija je na podlagi te zunanje ocene upoštevala politične in pravne spremembe ter dejanski razvoj dogodkov ter zlasti v svojem Poročilu z dne 29. junija 2017 o delovanju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalno poročilo) predlagala, da se mandat Agencije razširi na izvajanje nalog, ki izhajajo iz zakonodajnih predlogov, ki jih sprejmeta sozakonodajalca in s katerimi se Agenciji poverijo novi sistemi, ter na izvajanje nalog iz sporočila Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom: Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost ter nalog iz končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost z dne 11. maja 2017 in iz sporočila Komisije z dne 16. maja 2017 z naslovom: Sedmo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, po potrebi pod pogojem sprejetja ustreznih pravnih aktov Unije. Zlasti bi morala biti Agencija zadolžena za razvoj rešitev v zvezi z interoperabilnostjo, določenih v sporočilu z dne 6. aprila 2016, kot zmožnost informacijskih sistemov, da izmenjujejo podatke in omogočajo izmenjavo informacij.

Kadar je to primerno, bi morali kakršni koli ukrepi, ki se izvajajo v zvezi z interoperabilnostjo, temeljiti na Sporočilu Komisije z dne 23. marca 2017 z naslovom: Evropski okvir interoperabilnosti – strategija za izvajanje. Priloga 2 k navedenem sporočilu določa splošne smernice, priporočila in najboljšo prakso za doseganje interoperabilnosti ali vsaj za omogočanje okolja za doseganje boljše interoperabilnosti pri načrtovanju, izvajanju in upravljanju evropskih javnih storitev.

| (8) | V ocenjevalnem poročilu je poleg tega ugotovljeno, da bi bilo treba mandat Agencije razširiti, da bi ji bilo omogočeno svetovanje državam članicam v zvezi s povezavo nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja (v nadaljnjem besedilu: sistemi), ter ad hoc pomoč in podpora državam članicam, kadar je to zahtevano, pa tudi zagotavljanje pomoči in podpore službam Komisije glede tehničnih vprašanj v zvezi z novimi sistemi. |
| --- | --- |

(8)

V ocenjevalnem poročilu je poleg tega ugotovljeno, da bi bilo treba mandat Agencije razširiti, da bi ji bilo omogočeno svetovanje državam članicam v zvezi s povezavo nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja (v nadaljnjem besedilu: sistemi), ter ad hoc pomoč in podpora državam članicam, kadar je to zahtevano, pa tudi zagotavljanje pomoči in podpore službam Komisije glede tehničnih vprašanj v zvezi z novimi sistemi.

| (9) | Agenciji bi bilo treba poveriti pripravo, razvoj in operativno upravljanje sistema vstopa/izstopa (SVI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(9)

Agenciji bi bilo treba poveriti pripravo, razvoj in operativno upravljanje sistema vstopa/izstopa (SVI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (10) | Agenciji bi bilo treba tudi poveriti operativno upravljanje omrežja DubliNet, ki je ločen kanal za prenos preko varnih elektronskih sredstev, vzpostavljen na podlagi člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 (12), ki bi ga morali pristojni organi držav članic, pristojni za odločanje o azilu, uporabljati za izmenjavo informacij o prosilcih za mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

(10)

Agenciji bi bilo treba tudi poveriti operativno upravljanje omrežja DubliNet, ki je ločen kanal za prenos preko varnih elektronskih sredstev, vzpostavljen na podlagi člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 (12), ki bi ga morali pristojni organi držav članic, pristojni za odločanje o azilu, uporabljati za izmenjavo informacij o prosilcih za mednarodno zaščito.

| (11) | Agenciji bi bilo treba poveriti pripravo, razvoj in operativno upravljanje evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(11)

Agenciji bi bilo treba poveriti pripravo, razvoj in operativno upravljanje evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (12) | Glavna naloga Agencije bi moralo biti še naprej operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, SVI, omrežja DubliNet, ETIAS in, če bo tako odločeno, drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Agencija bi morala biti odgovorna tudi za tehnične ukrepe, povezane s poverjenimi nalogami, ki niso normativne. Navedene odgovornosti ne bi smele posegati v tiste normativne naloge, za katere je izključno pristojna Komisija oziroma pri katerih Komisiji pomaga odbor v skladu s posameznimi pravnimi akti Unije, ki urejajo sisteme. |
| --- | --- |

(12)

Glavna naloga Agencije bi moralo biti še naprej operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, SVI, omrežja DubliNet, ETIAS in, če bo tako odločeno, drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Agencija bi morala biti odgovorna tudi za tehnične ukrepe, povezane s poverjenimi nalogami, ki niso normativne. Navedene odgovornosti ne bi smele posegati v tiste normativne naloge, za katere je izključno pristojna Komisija oziroma pri katerih Komisiji pomaga odbor v skladu s posameznimi pravnimi akti Unije, ki urejajo sisteme.

| (13) | Agencija bi morala imeti možnost, da izvaja tehnične rešitve za doseganje skladnosti z zahtevami glede razpoložljivosti, ki so določene v pravnih aktih Unije, ki urejajo sisteme, ob vsestranskem spoštovanju posebnih določb teh aktov v zvezi s tehnično strukturo posameznih sistemov. Kadar te tehnične rešitve terjajo podvajanje sistema ali podvajanje njegovih sestavnih delov, bi bilo treba izvesti neodvisno oceno učinka ter analizo stroškov in koristi, odločitev pa bi moral sprejeti upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta ocena učinka bi morala vključevati tudi pregled potreb glede gostiteljske zmogljivosti obstoječih tehničnih lokacij, povezanih z razvojem teh tehničnih rešitev, in morebitna tveganja v zvezi s sedanjo operativno ureditvijo. |
| --- | --- |

(13)

Agencija bi morala imeti možnost, da izvaja tehnične rešitve za doseganje skladnosti z zahtevami glede razpoložljivosti, ki so določene v pravnih aktih Unije, ki urejajo sisteme, ob vsestranskem spoštovanju posebnih določb teh aktov v zvezi s tehnično strukturo posameznih sistemov. Kadar te tehnične rešitve terjajo podvajanje sistema ali podvajanje njegovih sestavnih delov, bi bilo treba izvesti neodvisno oceno učinka ter analizo stroškov in koristi, odločitev pa bi moral sprejeti upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta ocena učinka bi morala vključevati tudi pregled potreb glede gostiteljske zmogljivosti obstoječih tehničnih lokacij, povezanih z razvojem teh tehničnih rešitev, in morebitna tveganja v zvezi s sedanjo operativno ureditvijo.

| (14) | Ni več upravičeno, da bi Komisija še naprej opravljala nekatere naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo sistemov, zato bi bilo treba te naloge prenesti na Agencijo, da se izboljša skladnost upravljanja komunikacijske infrastrukture. Vendar bi morala pri sistemih, ki uporabljajo EuroDomain, ki je varovana telekomunikacijska infrastruktura, ki jo zagotavlja omrežje TESTA-ng (vseevropske telematske storitve med upravami-nova generacija), in ki je osnovana kot del programa ISA, vzpostavljenega s Sklepom št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), ter nadaljevana kot del programa ISA2, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2015/2240 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Komisija obdržati naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna, nabavami in posodabljanji ter naloge glede pogodbenih vprašanj. |
| --- | --- |

(14)

Ni več upravičeno, da bi Komisija še naprej opravljala nekatere naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo sistemov, zato bi bilo treba te naloge prenesti na Agencijo, da se izboljša skladnost upravljanja komunikacijske infrastrukture. Vendar bi morala pri sistemih, ki uporabljajo EuroDomain, ki je varovana telekomunikacijska infrastruktura, ki jo zagotavlja omrežje TESTA-ng (vseevropske telematske storitve med upravami-nova generacija), in ki je osnovana kot del programa ISA, vzpostavljenega s Sklepom št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), ter nadaljevana kot del programa ISA2, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2015/2240 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Komisija obdržati naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna, nabavami in posodabljanji ter naloge glede pogodbenih vprašanj.

| (15) | Agencija bi morala imeti možnost, da naloge v zvezi z dostavo, vzpostavitvijo, vzdrževanjem in spremljanjem komunikacijske infrastrukture prenese na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Agencija bi morala imeti na voljo zadostne finančne in človeške vire, da bi čim bolj omejila prenos svojih nalog na zunanje zasebne subjekte ali organe. |
| --- | --- |

(15)

Agencija bi morala imeti možnost, da naloge v zvezi z dostavo, vzpostavitvijo, vzdrževanjem in spremljanjem komunikacijske infrastrukture prenese na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Agencija bi morala imeti na voljo zadostne finančne in človeške vire, da bi čim bolj omejila prenos svojih nalog na zunanje zasebne subjekte ali organe.

| (16) | Agencija bi morala še naprej opravljati naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, VIS in sistema Eurodac in drugih sistemov, ki ji bodo poverjeni v prihodnje. |
| --- | --- |

(16)

Agencija bi morala še naprej opravljati naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, VIS in sistema Eurodac in drugih sistemov, ki ji bodo poverjeni v prihodnje.

| (17) | Da bi prispevali k oblikovanju politike Unije na področju migracij in varnosti, ki temelji na dokazih, ter nadzoru nad pravilnim delovanjem sistemov, bi morala Agencija zbrati in objaviti statistične podatke in pripraviti statistična poročila ter jih dati na voljo zadevnim udeležencem v skladu s pravnimi akti Unije, ki urejajo te sisteme, na primer za spremljanje izvajanja Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (17) ter za namene izvajanja analize tveganja in ocene ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (18). |
| --- | --- |

(17)

Da bi prispevali k oblikovanju politike Unije na področju migracij in varnosti, ki temelji na dokazih, ter nadzoru nad pravilnim delovanjem sistemov, bi morala Agencija zbrati in objaviti statistične podatke in pripraviti statistična poročila ter jih dati na voljo zadevnim udeležencem v skladu s pravnimi akti Unije, ki urejajo te sisteme, na primer za spremljanje izvajanja Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (17) ter za namene izvajanja analize tveganja in ocene ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (18).

| (18) | Na podlagi členov 67 do 89 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi moralo biti mogoče, da se Agenciji poveri odgovornost za pripravo, razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih informacijskih sistemov. Možni primeri takšnih sistemov bi bili lahko centraliziran sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN) ali računalniški sistem za čezmejno komunikacijo v civilnih in kazenskih postopkih(e-CODEX). Vendar bi se morali Agenciji poveriti te sistemi le na podlagi naknadnih in ločenih pravnih aktov Unije ter po opravljeni oceni učinka. |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi členov 67 do 89 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi moralo biti mogoče, da se Agenciji poveri odgovornost za pripravo, razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih informacijskih sistemov. Možni primeri takšnih sistemov bi bili lahko centraliziran sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN) ali računalniški sistem za čezmejno komunikacijo v civilnih in kazenskih postopkih(e-CODEX). Vendar bi se morali Agenciji poveriti te sistemi le na podlagi naknadnih in ločenih pravnih aktov Unije ter po opravljeni oceni učinka.

| (19) | Mandat Agencije v zvezi z raziskavami bi bilo treba razširiti, da bi se povečale njene zmožnosti za bolj proaktivno predlaganje ustreznih in potrebnih tehničnih sprememb sistemov. Agencija bi morala imeti možnost ne le spremljati raziskovalne dejavnosti, pomembne za operativno upravljanje sistemov, temveč tudi prispevati k izvajanju relevantnih delov okvirnega programa Evropske unije za raziskave in inovacije, kadar Komisija na Agencijo prenese ustrezna pooblastila. Agencija bi morala vsaj enkrat letno zagotoviti informacije o takem spremljanju Evropskemu parlamentu in Svetu ter, kadar gre za obdelavo osebnih podatkov, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(19)

Mandat Agencije v zvezi z raziskavami bi bilo treba razširiti, da bi se povečale njene zmožnosti za bolj proaktivno predlaganje ustreznih in potrebnih tehničnih sprememb sistemov. Agencija bi morala imeti možnost ne le spremljati raziskovalne dejavnosti, pomembne za operativno upravljanje sistemov, temveč tudi prispevati k izvajanju relevantnih delov okvirnega programa Evropske unije za raziskave in inovacije, kadar Komisija na Agencijo prenese ustrezna pooblastila. Agencija bi morala vsaj enkrat letno zagotoviti informacije o takem spremljanju Evropskemu parlamentu in Svetu ter, kadar gre za obdelavo osebnih podatkov, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

| (20) | Komisija bi morala imeti možnost, da v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Agenciji poveri odgovornost za izvajanje eksperimentalnih pilotnih projektov, namenjenih preskušanju izvedljivosti posameznih ukrepov in njihove uporabnosti, ki bi se lahko izvajali brez osnovnega akta. Poleg tega bi Komisija morala imeti možnost, da Agenciji poveri naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna za potrditve koncepta, ki se financirajo v okviru instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, potem ko obvesti Evropski parlament. Agencija bi morala tudi imeti možnost, da načrtuje in izvaja dejavnosti preskušanja v zvezi z zadevami izključno iz te uredbe in pravnih aktov Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov, kot je testiranje konceptov virtualizacije. Agencija bi morala pri izvajanju pilotnih projektov posebno pozornost nameniti strategiji Evropske unije za upravljanje informacij. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi morala imeti možnost, da v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Agenciji poveri odgovornost za izvajanje eksperimentalnih pilotnih projektov, namenjenih preskušanju izvedljivosti posameznih ukrepov in njihove uporabnosti, ki bi se lahko izvajali brez osnovnega akta. Poleg tega bi Komisija morala imeti možnost, da Agenciji poveri naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna za potrditve koncepta, ki se financirajo v okviru instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, potem ko obvesti Evropski parlament. Agencija bi morala tudi imeti možnost, da načrtuje in izvaja dejavnosti preskušanja v zvezi z zadevami izključno iz te uredbe in pravnih aktov Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov, kot je testiranje konceptov virtualizacije. Agencija bi morala pri izvajanju pilotnih projektov posebno pozornost nameniti strategiji Evropske unije za upravljanje informacij.

| (21) | Agencija bi morala državam članicam na njihovo zahtevo svetovati v zvezi s povezavami nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi, določenimi v pravnih aktih Unije, ki urejajo sisteme. |
| --- | --- |

(21)

Agencija bi morala državam članicam na njihovo zahtevo svetovati v zvezi s povezavami nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi, določenimi v pravnih aktih Unije, ki urejajo sisteme.

| (22) | Prav tako bi morala Agencija državam članicam na njihovo zahtevo in v skladu s postopkom, določenim v tej uredbi, zagotavljati ad hoc pomoč v primerih izrednih izzivov ali potreb na področju varnosti ali migracij. Država članica bi morala zlasti imeti možnost, da zahteva in se opre na operativno in tehnično okrepitev, kadar se ta na določenih območjih svojih zunanjih meja sooča s posebnimi in nesorazmernimi migracijskimi izzivi, za katere je značilen velik dotok migrantov. Te okrepitve bi bilo treba na žariščnih točkah zagotoviti s podpornimi skupinami za upravljanje migracij, sestavljenimi iz strokovnjakov ustreznih agencij Unije. Kadar je v tem okviru potrebna podpora Agencije v zvezi z vprašanji o sistemih bi morala zadevna država članica zahtevo za podporo posredovati Komisiji, ta pa bi morala po oceni o upravičenosti takšne podpore zahtevo za podporo brez odlašanja posredovati Agenciji. Agencija bi o takšni zahtevi morala obvestiti upravni odbor. Komisija bi morala spremljati tudi, ali se Agencija pravočasno odzove na zahtevo za ad hoc podporo. V letnem poročilu Agencije o dejavnostih bi bilo treba podrobno poročati o dejavnostih, ki jih je izvedla Agencija, da je zagotovila ad hoc podporo državam članicam, ter o stroških, ki so pri tem nastali. |
| --- | --- |

(22)

Prav tako bi morala Agencija državam članicam na njihovo zahtevo in v skladu s postopkom, določenim v tej uredbi, zagotavljati ad hoc pomoč v primerih izrednih izzivov ali potreb na področju varnosti ali migracij. Država članica bi morala zlasti imeti možnost, da zahteva in se opre na operativno in tehnično okrepitev, kadar se ta na določenih območjih svojih zunanjih meja sooča s posebnimi in nesorazmernimi migracijskimi izzivi, za katere je značilen velik dotok migrantov. Te okrepitve bi bilo treba na žariščnih točkah zagotoviti s podpornimi skupinami za upravljanje migracij, sestavljenimi iz strokovnjakov ustreznih agencij Unije. Kadar je v tem okviru potrebna podpora Agencije v zvezi z vprašanji o sistemih bi morala zadevna država članica zahtevo za podporo posredovati Komisiji, ta pa bi morala po oceni o upravičenosti takšne podpore zahtevo za podporo brez odlašanja posredovati Agenciji. Agencija bi o takšni zahtevi morala obvestiti upravni odbor. Komisija bi morala spremljati tudi, ali se Agencija pravočasno odzove na zahtevo za ad hoc podporo. V letnem poročilu Agencije o dejavnostih bi bilo treba podrobno poročati o dejavnostih, ki jih je izvedla Agencija, da je zagotovila ad hoc podporo državam članicam, ter o stroških, ki so pri tem nastali.

| (23) | Agencija bi morala službe Komisije, kadar je to zahtevano, podpirati tudi pri tehničnih vprašanjih v zvezi z obstoječimi ali novimi sistemi, zlasti pri pripravi novih predlogov o obsežnih informacijskih sistemih, ki se poverijo Agenciji. |
| --- | --- |

(23)

Agencija bi morala službe Komisije, kadar je to zahtevano, podpirati tudi pri tehničnih vprašanjih v zvezi z obstoječimi ali novimi sistemi, zlasti pri pripravi novih predlogov o obsežnih informacijskih sistemih, ki se poverijo Agenciji.

| (24) | Skupina držav članic bi morala imeti možnost, da Agenciji poveri razvoj ali upravljanje ali jo pooblasti za gostovanje skupne informacijske komponente, da jim Agencija s tem pomaga izvajati tehnične vidike obveznosti, ki izhajajo iz pravnih aktov Unije v zvezi z decentraliziranimi informacijski sistemi s področja svobode, varnosti in pravice. To ne bi smelo posegati v obveznosti držav članic na podlagi veljavnih pravnih aktov Unije, zlasti v zvezi s strukturo teh sistemov. Za to bi se morala zahtevati predhodna odobritev Komisije in pritrdilna odločitev upravnega odbora, moralo bi biti odraženo v sporazumu o prenosu pooblastil med zadevnimi državami članicami in Agencijo ter v celoti financirano s strani zadevnih držav članic. Agencija bi morala o odobrenem sporazumu o prenosu pooblastil in o morebitnih spremembah tega sporazuma obvestiti Evropski parlament in Svet. Druge države članice bi morale imeti možnost za udeležbo pri skupnih informacijskih rešitvah, če je ta možnost predvidena v sporazumu o prenosu pooblastil in da se v sporazumu opravijo potrebne spremembe. Ta naloga ne bi smela negativno vplivati na operativno upravljanje sistemov s strani Agencije. |
| --- | --- |

(24)

Skupina držav članic bi morala imeti možnost, da Agenciji poveri razvoj ali upravljanje ali jo pooblasti za gostovanje skupne informacijske komponente, da jim Agencija s tem pomaga izvajati tehnične vidike obveznosti, ki izhajajo iz pravnih aktov Unije v zvezi z decentraliziranimi informacijski sistemi s področja svobode, varnosti in pravice. To ne bi smelo posegati v obveznosti držav članic na podlagi veljavnih pravnih aktov Unije, zlasti v zvezi s strukturo teh sistemov. Za to bi se morala zahtevati predhodna odobritev Komisije in pritrdilna odločitev upravnega odbora, moralo bi biti odraženo v sporazumu o prenosu pooblastil med zadevnimi državami članicami in Agencijo ter v celoti financirano s strani zadevnih držav članic. Agencija bi morala o odobrenem sporazumu o prenosu pooblastil in o morebitnih spremembah tega sporazuma obvestiti Evropski parlament in Svet. Druge države članice bi morale imeti možnost za udeležbo pri skupnih informacijskih rešitvah, če je ta možnost predvidena v sporazumu o prenosu pooblastil in da se v sporazumu opravijo potrebne spremembe. Ta naloga ne bi smela negativno vplivati na operativno upravljanje sistemov s strani Agencije.

| (25) | Pooblastitev Agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ne bi smela vplivati na posebna pravila, ki se uporabljajo za te sisteme. Za vsak tak sistem se v celoti uporabljajo zlasti posebna pravila o namenu, pravici dostopa, varnostnih ukrepih in dodatnih zahtevah glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

(25)

Pooblastitev Agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ne bi smela vplivati na posebna pravila, ki se uporabljajo za te sisteme. Za vsak tak sistem se v celoti uporabljajo zlasti posebna pravila o namenu, pravici dostopa, varnostnih ukrepih in dodatnih zahtevah glede varstva podatkov.

| (26) | Države članice in Komisija bi morale biti zastopane v upravnem odboru, da bi lahko učinkovito spremljale delovanje Agencije. Upravnemu odboru bi bilo treba poveriti opravljanje ustreznih nalog, zlasti sprejetje letnega delovnega programa, izvajanje njegovih dejavnosti v zvezi s proračunom Agencije, sprejetje finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo ter določitev postopkov za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja v zvezi z operativnimi nalogami Agencije. Upravni odbor bi moral te naloge izvajati učinkovito in pregledno. Upravni odbor bi moral po ustreznem izbirnem postopku, ki ga organizira Komisija, in po predstavitvi predlaganih kandidatov pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta imenovati tudi izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(26)

Države članice in Komisija bi morale biti zastopane v upravnem odboru, da bi lahko učinkovito spremljale delovanje Agencije. Upravnemu odboru bi bilo treba poveriti opravljanje ustreznih nalog, zlasti sprejetje letnega delovnega programa, izvajanje njegovih dejavnosti v zvezi s proračunom Agencije, sprejetje finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo ter določitev postopkov za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja v zvezi z operativnimi nalogami Agencije. Upravni odbor bi moral te naloge izvajati učinkovito in pregledno. Upravni odbor bi moral po ustreznem izbirnem postopku, ki ga organizira Komisija, in po predstavitvi predlaganih kandidatov pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta imenovati tudi izvršnega direktorja.

| (27) | Ker bo število obsežnih informacijskih sistemov, zaupanih Agenciji, do leta 2020 znatno naraslo in ker se naloge Agencije občutno množijo, se bo do tega leta ustrezno močno povečalo tudi število njenega osebja. Zato bi bilo treba ustvariti delovno mesto namestnika izvršnega direktorja Agencije, saj bodo naloge, povezane z razvojem in operativnim upravljanjem sistemov, terjale okrepljen in namenski nadzor, poleg tega so sedež in tehnične lokacije agencije razpršeni na tri države članice. Namestnika izvršnega direktorja bi moral imenovati upravni odbor. |
| --- | --- |

(27)

Ker bo število obsežnih informacijskih sistemov, zaupanih Agenciji, do leta 2020 znatno naraslo in ker se naloge Agencije občutno množijo, se bo do tega leta ustrezno močno povečalo tudi število njenega osebja. Zato bi bilo treba ustvariti delovno mesto namestnika izvršnega direktorja Agencije, saj bodo naloge, povezane z razvojem in operativnim upravljanjem sistemov, terjale okrepljen in namenski nadzor, poleg tega so sedež in tehnične lokacije agencije razpršeni na tri države članice. Namestnika izvršnega direktorja bi moral imenovati upravni odbor.

| (28) | Agencija bi se morala voditi in bi morala delovati ob upoštevanju načel skupnega pristopa k decentraliziranim agencijam Unije, ki so ga 19. julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija. |
| --- | --- |

(28)

Agencija bi se morala voditi in bi morala delovati ob upoštevanju načel skupnega pristopa k decentraliziranim agencijam Unije, ki so ga 19. julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija.

| (29) | Kar zadeva SIS II, bi morala imeti Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ, saj imata v skladu z navedenim sklepom oba pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS II, in neposrednega iskanja po njih. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ki ima pravico do dostopa do SIS II in iskanja v njem v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624, bi morala imeti status opazovalca na sejah upravnega odbora, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo navedene uredbe. Europol, Eurojust ter Evropska agencija za mejno in obalno stražo bi morali imeti možnost, da v svetovalno skupino za SIS II, ustanovljeno s to uredbo, imenujejo vsak svojega predstavnika. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva SIS II, bi morala imeti Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ, saj imata v skladu z navedenim sklepom oba pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS II, in neposrednega iskanja po njih. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ki ima pravico do dostopa do SIS II in iskanja v njem v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624, bi morala imeti status opazovalca na sejah upravnega odbora, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo navedene uredbe. Europol, Eurojust ter Evropska agencija za mejno in obalno stražo bi morali imeti možnost, da v svetovalno skupino za SIS II, ustanovljeno s to uredbo, imenujejo vsak svojega predstavnika.

| (30) | Kar zadeva VIS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ. Europol bi moral imeti možnost, da v svetovalno skupino za VIS, ustanovljeno na podlagi te uredbe, imenuje svojega predstavnika. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva VIS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ. Europol bi moral imeti možnost, da v svetovalno skupino za VIS, ustanovljeno na podlagi te uredbe, imenuje svojega predstavnika.

| (31) | Kar zadeva sistem Eurodac, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013. Europolu bi moral imeti možnost, da v svetovalno skupino za sistem Eurodac, ustanovljeno na podlagi te uredbe, imenuje svojega predstavnika. |
| --- | --- |

(31)

Kar zadeva sistem Eurodac, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013. Europolu bi moral imeti možnost, da v svetovalno skupino za sistem Eurodac, ustanovljeno na podlagi te uredbe, imenuje svojega predstavnika.

| (32) | Kar zadeva SVI, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo (EU) 2017/2226. |
| --- | --- |

(32)

Kar zadeva SVI, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo (EU) 2017/2226.

| (33) | Kar zadeva ETIAS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo (EU) 2018/1240. Tudi Evropska agencija za mejno in obalno stražo bi morala imeti na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja glede ETIAS v zvezi z uporabo navedene uredbe. Europolu ter Evropski agenciji za mejno in obalno stražo bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za SVI/ETIAS, ustanovljeno na podlagi te uredbe, imenujeta svojega predstavnika. |
| --- | --- |

(33)

Kar zadeva ETIAS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo (EU) 2018/1240. Tudi Evropska agencija za mejno in obalno stražo bi morala imeti na sejah upravnega odbora status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja glede ETIAS v zvezi z uporabo navedene uredbe. Europolu ter Evropski agenciji za mejno in obalno stražo bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za SVI/ETIAS, ustanovljeno na podlagi te uredbe, imenujeta svojega predstavnika.

| (34) | Države članice bi morale imeti glasovalne pravice v upravnem odboru glede obsežnih informacijskih sistemov, kadar je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli pravni akt Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo navedenega sistema. Danska bi tudi morala imeti glasovalno pravico v zvezi z obsežnim informacijskim sistemom, če se na podlagi člena 4 Protokola št. 22 o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, odloči, da bo pravni akt Unije, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo točno navedenega sistema, prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale imeti glasovalne pravice v upravnem odboru glede obsežnih informacijskih sistemov, kadar je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli pravni akt Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo navedenega sistema. Danska bi tudi morala imeti glasovalno pravico v zvezi z obsežnim informacijskim sistemom, če se na podlagi člena 4 Protokola št. 22 o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, odloči, da bo pravni akt Unije, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo točno navedenega sistema, prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (35) | Države članice bi morale imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni informacijski sistem, kadar je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli pravni akt Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo takega sistema. Poleg tega bi morala Danska imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni informacijski sistem, če se v skladu s členom 4 Protokola št. 22 odloči, da bo pravni akt Unije, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo takega sistema, prenesla v svoje nacionalno pravo. Svetovalne skupine bi morale po potrebi med seboj sodelovati. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi morale imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni informacijski sistem, kadar je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli pravni akt Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo takega sistema. Poleg tega bi morala Danska imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni informacijski sistem, če se v skladu s členom 4 Protokola št. 22 odloči, da bo pravni akt Unije, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo takega sistema, prenesla v svoje nacionalno pravo. Svetovalne skupine bi morale po potrebi med seboj sodelovati.

| (36) | Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti Agencije ter da se ji omogoči ustrezno izpolnjevanje ciljev in izvajanje nalog, ki jih ji dodeljuje ta uredba, bi bilo treba Agenciji zagotoviti ustrezen in avtonomen proračun s prihodki iz splošnega proračuna Unije. Za financiranje Agencije bi se moral uporabljati dogovor Evropskega parlamenta in Sveta, kot je določeno v točki 31 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (20). Uporabljati bi se morala proračunski postopek Unije in postopek Unije v zvezi z razrešnico. Računsko sodišče bi moralo opraviti revizijo zaključnih računov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti Agencije ter da se ji omogoči ustrezno izpolnjevanje ciljev in izvajanje nalog, ki jih ji dodeljuje ta uredba, bi bilo treba Agenciji zagotoviti ustrezen in avtonomen proračun s prihodki iz splošnega proračuna Unije. Za financiranje Agencije bi se moral uporabljati dogovor Evropskega parlamenta in Sveta, kot je določeno v točki 31 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (20). Uporabljati bi se morala proračunski postopek Unije in postopek Unije v zvezi z razrešnico. Računsko sodišče bi moralo opraviti revizijo zaključnih računov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij.

| (37) | Agenciji bi bilo treba za opravljanje njenega poslanstva in v obsegu, potrebnem za opravljanje njenih nalog, dovoliti sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, zlasti tistimi, ki so ustanovljeni na področju svobode, varnosti in pravice, v zadevah, ki jih urejajo ta uredba in pravni akt Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov, in sicer v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu s pravom in politiko Unije, ter v okviru ustreznih pristojnosti teh organov. Kadar tako določa pravni akt Unije, bi morala Agencija tudi imeti možnost sodelovati z mednarodnimi organizacijami ter drugimi ustreznimi subjekti in biti zmožna v te namene sklepati delovne dogovore. Te delovne dogovore bi morala predhodno odobriti Komisija, prav tako bi zanje moralo biti potrebno dovoljenje upravnega odbora. Po potrebi bi se morala Agencija glede omrežne in informacijske varnosti posvetovati z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA), ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
| --- | --- |

(37)

Agenciji bi bilo treba za opravljanje njenega poslanstva in v obsegu, potrebnem za opravljanje njenih nalog, dovoliti sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, zlasti tistimi, ki so ustanovljeni na področju svobode, varnosti in pravice, v zadevah, ki jih urejajo ta uredba in pravni akt Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov, in sicer v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu s pravom in politiko Unije, ter v okviru ustreznih pristojnosti teh organov. Kadar tako določa pravni akt Unije, bi morala Agencija tudi imeti možnost sodelovati z mednarodnimi organizacijami ter drugimi ustreznimi subjekti in biti zmožna v te namene sklepati delovne dogovore. Te delovne dogovore bi morala predhodno odobriti Komisija, prav tako bi zanje moralo biti potrebno dovoljenje upravnega odbora. Po potrebi bi se morala Agencija glede omrežne in informacijske varnosti posvetovati z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA), ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21).

| (38) | Pri zagotavljanju razvoja in operativnega upravljanja sistemov bi morala Agencija spoštovati evropske in mednarodne standarde in upoštevati najstrožje strokovne zahteve, zlasti strategijo Evropske unije za upravljanje informacij. |
| --- | --- |

(38)

Pri zagotavljanju razvoja in operativnega upravljanja sistemov bi morala Agencija spoštovati evropske in mednarodne standarde in upoštevati najstrožje strokovne zahteve, zlasti strategijo Evropske unije za upravljanje informacij.

| (39) | Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Agencija, bi se morala uporabljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (22), brez poseganja v določbe o varstvu podatkov, določene v pravnih aktih Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje sistemov, ki bi morale biti skladne z Uredbo(EU) 2018/1725. Za ohranitev varnosti in preprečevanje obdelave, ki bi kršila Uredbo (EU) 2018/1725 in pravne akte Unije, ki urejajo sisteme, bi morala Agencija oceniti tveganje, povezano z obdelavo, ter izvesti ukrepe za zmanjšanje tega tveganja, kot je šifriranje. Ti ukrepi bi morali zagotavljati ustrezno raven varnosti, vključno z zaupnostjo, ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja in stroškov izvajanja glede na tveganja in naravo osebnih podatkov, ki jih je treba varovati. Pri oceni tveganja v zvezi z varstvom podatkov bi bilo treba pozornost posvetiti tveganjem, ki jih predstavlja obdelava osebnih podatkov, kot so nenamerno ali nezakonito uničenje, izguba, sprememba, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani, kar lahko zlasti povzroči fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral imeti možnost od Agencije pridobiti dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za preiskave. V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (23) se je Komisija posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal svoje mnenje 10. oktobra 2017. |
| --- | --- |

(39)

Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Agencija, bi se morala uporabljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (22), brez poseganja v določbe o varstvu podatkov, določene v pravnih aktih Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje sistemov, ki bi morale biti skladne z Uredbo(EU) 2018/1725. Za ohranitev varnosti in preprečevanje obdelave, ki bi kršila Uredbo (EU) 2018/1725 in pravne akte Unije, ki urejajo sisteme, bi morala Agencija oceniti tveganje, povezano z obdelavo, ter izvesti ukrepe za zmanjšanje tega tveganja, kot je šifriranje. Ti ukrepi bi morali zagotavljati ustrezno raven varnosti, vključno z zaupnostjo, ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja in stroškov izvajanja glede na tveganja in naravo osebnih podatkov, ki jih je treba varovati. Pri oceni tveganja v zvezi z varstvom podatkov bi bilo treba pozornost posvetiti tveganjem, ki jih predstavlja obdelava osebnih podatkov, kot so nenamerno ali nezakonito uničenje, izguba, sprememba, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani, kar lahko zlasti povzroči fizično, premoženjsko ali nepremoženjsko škodo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral imeti možnost od Agencije pridobiti dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za preiskave. V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (23) se je Komisija posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal svoje mnenje 10. oktobra 2017.

| (40) | Za zagotovitev preglednega delovanja Agencije bi se morala zanjo uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24). Agencija bi morala biti glede svojih dejavnosti čim bolj pregledna, pri čemer pa ne bi smela ogroziti doseganja cilja svojega delovanja. Objaviti bi morala ustrezne informacije o vseh svojih dejavnostih. Prav tako bi morala zagotoviti, da lahko javnost in vse druge zainteresirane strani hitro pridobijo informacije o njenem delu. |
| --- | --- |

(40)

Za zagotovitev preglednega delovanja Agencije bi se morala zanjo uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24). Agencija bi morala biti glede svojih dejavnosti čim bolj pregledna, pri čemer pa ne bi smela ogroziti doseganja cilja svojega delovanja. Objaviti bi morala ustrezne informacije o vseh svojih dejavnostih. Prav tako bi morala zagotoviti, da lahko javnost in vse druge zainteresirane strani hitro pridobijo informacije o njenem delu.

| (41) | Delovanje Agencije bi moral preverjati Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU. |
| --- | --- |

(41)

Delovanje Agencije bi moral preverjati Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

| (42) | Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (25), Agencija pa bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (26). |
| --- | --- |

(42)

Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (25), Agencija pa bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (26).

| (43) | Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba Sveta (EU) 2017/1939 (27) o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (EJT). |
| --- | --- |

(43)

Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba Sveta (EU) 2017/1939 (27) o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (EJT).

| (44) | Da se zagotovijo odprti in pregledni pogoji zaposlovanja ter enaka obravnava zaposlenih, bi bilo treba za osebje Agencije, vključno z izvršnim direktorjem in namestnikom izvršnega direktorja, uporabljati Kadrovske predpise za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi za uradnike) in Pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (28) (v nadaljnjem besedilu skupaj: kadrovski predpisi), vključno s pravili glede poklicne skrivnosti ali drugih enakovrednih obvez zaupnosti. |
| --- | --- |

(44)

Da se zagotovijo odprti in pregledni pogoji zaposlovanja ter enaka obravnava zaposlenih, bi bilo treba za osebje Agencije, vključno z izvršnim direktorjem in namestnikom izvršnega direktorja, uporabljati Kadrovske predpise za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi za uradnike) in Pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (28) (v nadaljnjem besedilu skupaj: kadrovski predpisi), vključno s pravili glede poklicne skrivnosti ali drugih enakovrednih obvez zaupnosti.

| (45) | Ker je Agencija organ, ki ga je Unija ustanovila v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, bi morala Agencija v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila. |
| --- | --- |

(45)

Ker je Agencija organ, ki ga je Unija ustanovila v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, bi morala Agencija v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila.

| (46) | Za Agencijo bi se morala uporabljati Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (29). |
| --- | --- |

(46)

Za Agencijo bi se morala uporabljati Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (29).

| (47) | Agencija, kot je ustanovljena s to uredbo, nadomesti in nasledi Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011. Zato bi morala biti zakoniti naslednik pri vseh pogodbah, ki jih je sklenila Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, ter pri vseh njenih obveznostih in pridobljeni lastnini. Ta uredba ne bi smela vplivati na pravno veljavnost sporazumov, delovnih ureditev in memorandumov o soglasju, ki jih je sklenila Agencija, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, brez poseganja v spremembe le-teh na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Agencija, kot je ustanovljena s to uredbo, nadomesti in nasledi Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011. Zato bi morala biti zakoniti naslednik pri vseh pogodbah, ki jih je sklenila Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, ter pri vseh njenih obveznostih in pridobljeni lastnini. Ta uredba ne bi smela vplivati na pravno veljavnost sporazumov, delovnih ureditev in memorandumov o soglasju, ki jih je sklenila Agencija, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, brez poseganja v spremembe le-teh na podlagi te uredbe.

| (48) | Da bi Agenciji omogočili, da po svojih najboljših močeh nadalje izpolnjuje naloge Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, bi bilo treba določiti prehodne ukrepe, zlasti v zvezi z upravnim odborom, svetovalnimi skupinami, izvršnim direktorjem in notranjimi pravili, ki jih sprejme upravni odbor. |
| --- | --- |

(48)

Da bi Agenciji omogočili, da po svojih najboljših močeh nadalje izpolnjuje naloge Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, bi bilo treba določiti prehodne ukrepe, zlasti v zvezi z upravnim odborom, svetovalnimi skupinami, izvršnim direktorjem in notranjimi pravili, ki jih sprejme upravni odbor.

| (49) | Namen te uredbe je spremeniti in razširiti določbe Uredbe (EU) št. 1077/2011. Zadevne spremembe iz te uredbe so številčno in vsebinsko obsežne, zato bi bilo treba zaradi jasnosti Uredbo (EU) št. 1077/2011 v razmerju do držav članic, za katere je ta uredba zavezujoča, v celoti nadomestiti. Agencija, kot je ustanovljena s to uredbo, bi morala nadomestiti in prevzeti funkcije Agencije, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, ki bi jo bilo treba zato razveljaviti. |
| --- | --- |

(49)

Namen te uredbe je spremeniti in razširiti določbe Uredbe (EU) št. 1077/2011. Zadevne spremembe iz te uredbe so številčno in vsebinsko obsežne, zato bi bilo treba zaradi jasnosti Uredbo (EU) št. 1077/2011 v razmerju do držav članic, za katere je ta uredba zavezujoča, v celoti nadomestiti. Agencija, kot je ustanovljena s to uredbo, bi morala nadomestiti in prevzeti funkcije Agencije, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, ki bi jo bilo treba zato razveljaviti.

| (50) | Ker ciljev te uredbe, in sicer ustanovitve Agencije na ravni Unije, pristojne za operativno upravljanje in po potrebi razvoj obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinka ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(50)

Ker ciljev te uredbe, in sicer ustanovitve Agencije na ravni Unije, pristojne za operativno upravljanje in po potrebi razvoj obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinka ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (51) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v roku šestih mesecev od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Danska v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (30) obvesti Komisijo, ali bo v svoje notranje pravo prenesla določbe te uredbe, ki se nanašajo na sistema Eurodac in omrežja DubliNet. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v roku šestih mesecev od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Danska v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (30) obvesti Komisijo, ali bo v svoje notranje pravo prenesla določbe te uredbe, ki se nanašajo na sistema Eurodac in omrežja DubliNet.

| (52) | Združeno kraljestvo sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (31), kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ. Ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in VIS, SVI ter ETIAS, pomeni nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom 2000/365/ES ne sodeluje; Združeno kraljestvo je v skladu s členom 4 Protokola št. 19 z dopisom predsedniku Sveta z dne 19. julija 2018 zaprosilo za sodelovanje pri izvajanju te uredbe. Na podlagi člena 1 Sklepa Sveta (EU) 2018/1600 (32) se je Združenemu kraljestvu odobrilo sodelovanje pri izvajanju te uredbe. Poleg tega je Združeno kraljestvo, kolikor se določbe uredbe nanašajo na sistem Eurodac in omrežje DubliNet, v skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, z dopisom z dne 23. oktobra 2017 predsedniku Sveta uradno obvestilo o svoji nameri, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. Združeno kraljestvo zato sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki je zanj zavezujoča in se v njem uporablja. |
| --- | --- |

(52)

Združeno kraljestvo sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (31), kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ. Ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in VIS, SVI ter ETIAS, pomeni nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom 2000/365/ES ne sodeluje; Združeno kraljestvo je v skladu s členom 4 Protokola št. 19 z dopisom predsedniku Sveta z dne 19. julija 2018 zaprosilo za sodelovanje pri izvajanju te uredbe. Na podlagi člena 1 Sklepa Sveta (EU) 2018/1600 (32) se je Združenemu kraljestvu odobrilo sodelovanje pri izvajanju te uredbe. Poleg tega je Združeno kraljestvo, kolikor se določbe uredbe nanašajo na sistem Eurodac in omrežje DubliNet, v skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, z dopisom z dne 23. oktobra 2017 predsedniku Sveta uradno obvestilo o svoji nameri, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. Združeno kraljestvo zato sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki je zanj zavezujoča in se v njem uporablja.

| (53) | V kolikor se določbe te uredbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ, bi Irska lahko sodelovala pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (33), Ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in na VIS, SVI ter ETIAS, predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom 2002/192/ES ne sodeluje; Irska ni zaprosila za sodelovanje pri sprejetju te uredbe v skladu s členom 4 Protokola št. 19. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, kolikor njeni ukrepi razvijajo določbe schengenskega pravnega reda, ker se nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, ter na VIS, SVI in ETIAS. Poleg tega, kolikor se določbe te uredbe nanašajo na sistem Eurodac in omrežje DubliNet, v skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21, Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker v danih okoliščinah ni mogoče zagotoviti, da se ta uredba v celoti uporablja za Irsko, kot je določeno v členu 288 PDEU, Irska, brez poseganja v njene pravice na podlagi protokolov št. 19 in št. 21, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(53)

V kolikor se določbe te uredbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ, bi Irska lahko sodelovala pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (33), Ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in na VIS, SVI ter ETIAS, predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom 2002/192/ES ne sodeluje; Irska ni zaprosila za sodelovanje pri sprejetju te uredbe v skladu s členom 4 Protokola št. 19. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, kolikor njeni ukrepi razvijajo določbe schengenskega pravnega reda, ker se nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, ter na VIS, SVI in ETIAS. Poleg tega, kolikor se določbe te uredbe nanašajo na sistem Eurodac in omrežje DubliNet, v skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21, Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker v danih okoliščinah ni mogoče zagotoviti, da se ta uredba v celoti uporablja za Irsko, kot je določeno v členu 288 PDEU, Irska, brez poseganja v njene pravice na podlagi protokolov št. 19 in št. 21, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (54) | Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (34), ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (35). Kar zadeva sistem Eurodac in omrežje DubliNet, predstavlja ta uredba nov ukrep v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem (36). Zato bi morali delegaciji Republike Islandije in Kraljevine Norveške, če se bosta ti državi odločili to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Republike Islandije in Kraljevine Norveške pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in tema državama. |
| --- | --- |

(54)

Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (34), ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (35). Kar zadeva sistem Eurodac in omrežje DubliNet, predstavlja ta uredba nov ukrep v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem (36). Zato bi morali delegaciji Republike Islandije in Kraljevine Norveške, če se bosta ti državi odločili to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Republike Islandije in Kraljevine Norveške pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in tema državama.

| (55) | Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (37), ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (38). Kar zadeva sistem Eurodac in omrežje DubliNet, predstavlja ta uredba nov ukrep v zvezi s sistemom Eurodac v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (39). Zato bi morala delegacija Švicarske konfederacije, če se bo ta država odločila prenesti to uredbo v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Švicarske konfederacije pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in Švicarsko konfederacijo. |
| --- | --- |

(55)

Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (37), ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (38). Kar zadeva sistem Eurodac in omrežje DubliNet, predstavlja ta uredba nov ukrep v zvezi s sistemom Eurodac v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (39). Zato bi morala delegacija Švicarske konfederacije, če se bo ta država odločila prenesti to uredbo v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Švicarske konfederacije pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in Švicarsko konfederacijo.

| (56) | Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (40), ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (41).
  Kar zadeva sistem Eurodac in omrežje DubliNet, predstavlja ta uredba nov ukrep v smislu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (42). Zato bi morala delegacija Kneževine Lihtenštajn, če se bo ta država odločila prenesti to uredbo v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Kneževine Lihtenštajn pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in Kneževino Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(56)

Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, SVI ter ETIAS, za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (40), ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (41).

Kar zadeva sistem Eurodac in omrežje DubliNet, predstavlja ta uredba nov ukrep v smislu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (42). Zato bi morala delegacija Kneževine Lihtenštajn, če se bo ta država odločila prenesti to uredbo v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Kneževine Lihtenštajn pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in Kneževino Lihtenštajn –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN CILJI

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ustanovi se Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

2.   Agencija, kot je ustanovljena s to uredbo, nadomesti in nasledi Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011.

3.   Agencija je odgovorna za operativno upravljanje schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS) in sistema Eurodac.

4.   Agencija je odgovorna za pripravo, razvoj oziroma operativno upravljanje sistema vstopa/izstopa (SVI), omrežja DubliNet in evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS).

5.   Agencija je lahko na podlagi ustreznih pravnih aktov Unije, ki urejajo te sisteme in ki temeljijo na členih 67 do 89 PDEU, odgovorna za pripravo, razvoj ali operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, razen tistih iz odstavkov 3 in 4 tega člena, vključno z obstoječimi sistemi, ob upoštevanju, če je primerno, razvoja raziskav iz člena 14 te uredbe ter rezultatov pilotnih projektov in potrditev koncepta iz člena 15 te uredbe.

6.   Operativno upravljanje obsega vse naloge, potrebne za delovanje obsežnih informacijskih sistemov v skladu s posebnimi določbami, ki se za take posamezne sisteme uporabljajo, vključno z odgovornostjo za komunikacijsko infrastrukturo, ki jo uporabljajo. Ti obsežni informacijski sistemi si ne izmenjujejo podatkov in ne omogočajo izmenjave informacij ali znanja, če to ni določeno v posebnem pravnem aktu Unije.

7.   Agencija je odgovorna tudi za naslednje naloge:

| (a) | zagotavljanje kakovosti podatkov v skladu s členom 12; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje kakovosti podatkov v skladu s členom 12;

| (b) | razvoj potrebnih ukrepov, da se omogoči interoperabilnost v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(b)

razvoj potrebnih ukrepov, da se omogoči interoperabilnost v skladu s členom 13;

| (c) | izvajanje raziskovalnih dejavnosti v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje raziskovalnih dejavnosti v skladu s členom 14;

| (d) | izvajanje pilotnih projektov, potrditev koncepta in dejavnosti preskušanja v skladu s členom 15 ter |
| --- | --- |

(d)

izvajanje pilotnih projektov, potrditev koncepta in dejavnosti preskušanja v skladu s členom 15 ter

| (e) | zagotavljanje podpore državam članicam in Komisiji v skladu s členom 16. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje podpore državam članicam in Komisiji v skladu s členom 16.

Člen 2

Cilji

Brez poseganja v zadevne pristojnosti Komisije in držav članic na podlagi pravnih aktov Unije, ki urejajo obsežne informacijske sisteme, Agencija zagotavlja:

| (a) | razvoj obsežnih informacijskih sistemov z uporabo ustrezne strukture za upravljanje projekta za učinkovit razvoj teh sistemov; |
| --- | --- |

(a)

razvoj obsežnih informacijskih sistemov z uporabo ustrezne strukture za upravljanje projekta za učinkovit razvoj teh sistemov;

| (b) | učinkovito, varno in neprekinjeno delovanje obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito, varno in neprekinjeno delovanje obsežnih informacijskih sistemov;

| (c) | učinkovito in finančno pregledno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

učinkovito in finančno pregledno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov;

| (d) | ustrezno visoko kakovost storitev za uporabnike obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

ustrezno visoko kakovost storitev za uporabnike obsežnih informacijskih sistemov;

| (e) | kontinuiteto in neprekinjene storitve; |
| --- | --- |

(e)

kontinuiteto in neprekinjene storitve;

| (f) | visoko raven varstva podatkov v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov, vključno s specifičnimi določbami za posamezne obsežne informacijske sisteme; |
| --- | --- |

(f)

visoko raven varstva podatkov v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov, vključno s specifičnimi določbami za posamezne obsežne informacijske sisteme;

| (g) | ustrezno raven varstva podatkov in fizične varnosti v skladu z veljavnimi pravili, vključno s specifičnimi določbami za posamezne obsežne informacijske sisteme. |
| --- | --- |

(g)

ustrezno raven varstva podatkov in fizične varnosti v skladu z veljavnimi pravili, vključno s specifičnimi določbami za posamezne obsežne informacijske sisteme.

POGLAVJE II

NALOGE AGENCIJE

Člen 3

Naloge v zvezi s SIS II

V zvezi s SIS II Agencija opravlja:

| (a) | naloge, podeljene organu za upravljanje z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom 2007/533/PNZ; in |
| --- | --- |

(a)

naloge, podeljene organu za upravljanje z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom 2007/533/PNZ; in

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, zlasti za osebje SIRENE (SIRENE – zahteva za dopolnilne podatke pri vnosih držav članic), in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih SIS II v okviru schengenske evalvacije. |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, zlasti za osebje SIRENE (SIRENE – zahteva za dopolnilne podatke pri vnosih držav članic), in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih SIS II v okviru schengenske evalvacije.

Člen 4

Naloge v zvezi z VIS

V zvezi z VIS Agencija opravlja:

| (a) | naloge, podeljene organu za upravljanje z Uredbo (ES) št. 767/2008 in Sklepom 2008/633/PNZ; in |
| --- | --- |

(a)

naloge, podeljene organu za upravljanje z Uredbo (ES) št. 767/2008 in Sklepom 2008/633/PNZ; in

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi VIS in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih VIS v okviru schengenske evalvacije. |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi VIS in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih VIS v okviru schengenske evalvacije.

Člen 5

Naloge v zvezi s sistemom Eurodac

V zvezi s sistemom Eurodac Agencija opravlja:

| (a) | naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) št. 603/2013; in |
| --- | --- |

(a)

naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) št. 603/2013; in

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi sistema Eurodac. |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi sistema Eurodac.

Člen 6

Naloge v zvezi s SVI

V zvezi s SVI Agencija opravlja:

| (a) | naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) 2017/2226; in |
| --- | --- |

(a)

naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) 2017/2226; in

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SVI in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih SVI v okviru schengenske evalvacije. |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SVI in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih SVI v okviru schengenske evalvacije.

Člen 7

Naloge v zvezi z ETIAS

V zvezi z ETIAS Agencija opravlja:

| (a) | naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) 2018/1240, ter |
| --- | --- |

(a)

naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) 2018/1240, ter

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi ETIAS in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih ETIAS v okviru schengenske evalvacije. |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi ETIAS in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih ETIAS v okviru schengenske evalvacije.

Člen 8

Naloge v zvezi z omrežjem DubliNet

V zvezi z omrežjem DubliNet Agencija opravlja:

| (a) | operativno upravljanje omrežja DubliNet, ločenega kanala za prenos prek varnih elektronskih sredstev med organi držav članic, vzpostavljenega v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1560/2003 za namene členov 31, 32 in 34 Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (43); in |
| --- | --- |

(a)

operativno upravljanje omrežja DubliNet, ločenega kanala za prenos prek varnih elektronskih sredstev med organi držav članic, vzpostavljenega v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1560/2003 za namene členov 31, 32 in 34 Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (43); in

43

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi omrežja DubliNet. |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi omrežja DubliNet.

Člen 9

Naloge v zvezi s pripravo, razvojem in operativnim upravljanjem drugih obsežnih informacijskih sistemov

Kadar je Agenciji poverjena priprava, razvoj ali operativno upravljanje drugih obsežnih informacijskih sistemov iz člena 1(5), opravlja naloge, ki so ji podeljene na podlagi pravnega akta Unije, ki ureja zadevni sistem, ter naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi teh sistemov, kot je ustrezno.

Člen 10

Tehnične rešitve, ki pred izvajanje zahtevajo posebne pogoje

Kadar mora Agencija v skladu s pravnimi akti Unije, ki urejajo sisteme, zagotavljati delovanje teh sistemov 24 ur na dan, 7 dni v tednu in brez poseganja v te pravne akte Unije, za izpolnitev teh zahtev izvede tehnične rešitve. Kadar te tehnične rešitve zahtevajo podvajanje sistema ali njegovih sestavnih delov, se izvedejo šele, kadar je bila opravljena neodvisna ocena učinka in analiza stroškov in koristi, ki jo naroči Agencija, ter po posvetovanju s Komisijo in po pritrdilni odločitvi upravnega odbora. V oceni učinka se preučijo tudi sedanje in prihodnje potrebe glede gostiteljske zmogljivosti obstoječih tehničnih lokacij, povezanih z razvojem tovrstnih tehničnih rešitev, in morebitna tveganja, povezana z aktualno operativno ureditvijo.

Člen 11

Naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo

1.   Agencija opravlja vse naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo sistemov, ki so ji podeljene s pravnimi akti Unije, ki urejajo sisteme, z izjemo tistih sistemov, ki za svojo komunikacijsko infrastrukturo uporabljajo EuroDomain. V primeru teh sistemov, ki na ta način uporabljajo EuroDomain, je za naloge izvrševanja proračuna, nabave in posodabljanja ter za naloge glede pogodbenih vprašanj odgovorna Komisija. V skladu s pravnimi akti Unije, ki urejajo sisteme, ki uporabljajo EuroDomain, se naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, vključno z operativnim upravljanjem in varnostjo, razdelijo med Agencijo in Komisijo. Da bi Komisija in Agencija zagotovili skladnost med izvajanjem svojih zadevnih odgovornosti, medsebojno skleneta operativne delovne dogovore, ki se vključijo v memorandum o soglasju.

2.   Komunikacijska infrastruktura se upravlja in nadzoruje tako, da se ščiti od groženj ter da se zagotavljata njena varnost in varnost sistemov, vključno z varnostjo podatkov, ki se izmenjujejo prek komunikacijske infrastrukture.

3.   Agencija sprejme ustrezne ukrepe, vključno z varnostnimi načrti, med drugim za preprečevanje nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa osebnih podatkov med njihovim prenosom ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja. Vse operativne informacije v zvezi s sistemom, ki se razpošiljajo prek komunikacijske infrastrukture, se šifrirajo.

4.   Naloge v zvezi z dostavo, vzpostavitvijo, vzdrževanjem in spremljanjem komunikacijske infrastrukture se lahko prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. Te naloge se izvajajo v pristojnosti Agencije in pod njenim skrbnim nadzorom.

Vsi zunanji zasebni subjekti ali organi, vključno s ponudniki omrežja, so pri opravljanju nalog iz prvega pododstavka zavezani varnostnim ukrepom iz odstavka 3 in na noben način nimajo dostopa do katerih koli operativnih podatkov, shranjenih v sistemih, ali prenesenih prek komunikacijske infrastrukture, ali do izmenjave podatkov SIRENE, povezane s SIS II.

5.   Upravljanje ključev za šifriranje je še naprej v pristojnosti Agencije in se ne sme prenesti na noben zunanji zasebni subjekt. To ne posega v obstoječe pogodbe za komunikacijsko infrastrukturo za SIS II, VIS in sistem Eurodac.

Člen 12

Kakovost podatkov

Brez poseganja v odgovornosti držav članic glede podatkov, vnesenih v sisteme, si Agencija v tesnem sodelovanju s svojimi svetovalnimi skupinami skupaj s Komisijo prizadeva, da bi za vse te sisteme vzpostavila avtomatizirane mehanizme za nadzor kakovosti podatkov in skupne kazalnike kakovosti podatkov ter razvila centralni register, ki bi vseboval le anonimizirane podatke, za poročanje in statistične podatke, pod pogojem, da se sprejmejo posebne določbe v pravnih aktih Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavljanje, delovanje in uporabo sistemov.

Člen 13

Interoperabilnost

Kadar je interoperabilnost obsežnih informacijskih sistemov določena v ustreznem pravnem aktu Unije, Agencija razvije potrebne ukrepe, da se omogoči ta interoperabilnost.

Člen 14

Spremljanje raziskav

1.   Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, SVI, ETIAS, omrežja DubliNet in drugih obsežnih informacijskih sistemov iz člena 1(5).

2.   Agencija lahko prispeva k izvajanju delov okvirnega programa Evropske unije za raziskave in inovacije, ki se nanašajo na obsežne informacijske sisteme s področja svobode, varnosti in pravice. Za ta namen in kadar je Komisija nanjo prenesla ustrezna pooblastila, ima Agencija naslednje naloge:

| (a) | upravljanje nekaterih faz izvajanja programov in nekaterih faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje nekaterih faz izvajanja programov in nekaterih faz posameznih projektov na podlagi ustreznih delovnih programov, ki jih je sprejela Komisija;

| (b) | sprejemanje instrumentov za izvrševanje proračuna in za prihodke in odhodke ter izvajanje vseh potrebnih operacij za upravljanje programa; in |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje instrumentov za izvrševanje proračuna in za prihodke in odhodke ter izvajanje vseh potrebnih operacij za upravljanje programa; in

| (c) | zagotavljanje podpore pri izvajanju programov. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podpore pri izvajanju programov.

3.   Agencija o razvoju dogodkov iz tega člena redno in vsaj enkrat letno obvešča Evropski parlament, Svet in Komisijo, kadar gre za obdelavo osebnih podatkov, pa tudi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, brez poseganja v zahteve za poročanje v zvezi z izvajanjem delov okvirnega programa Evropske unije za raziskave in inovacije iz odstavka 2.

Člen 15

Pilotni projekti, potrditve koncepta in dejavnosti preskušanja

1.   Agenciji se lahko na izrecno in natančno zahtevo Komisije, ki je o tem obvestila Evropski parlament in Svet vsaj tri mesece, preden je podala to zahtevo, in potem, ko je pritrdilno odločitev o tem sprejel upravni odbor, v skladu s točko (u) člena 19(1) te uredbe ter s sporazumom o prenosu pooblastil poveri izvajanje pilotnih projektov iz točke (a) člena 58(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 za razvoj ali operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na podlagi členov 67 do 89 PDEU, in sicer v skladu s točko (c) člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Agencija o poteku pilotnih projektov, ki jih izvaja na podlagi prvega pododstavka, redno obvešča Evropski parlament in Svet ter, kadar gre za obdelavo osebnih podatkov, tudi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

2.   Odobritve finančnih sredstev za pilotne projekte iz točke (a) člena 58(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki jih je zahtevala Komisija na podlagi odstavka 1, se vključijo v proračun za največ dve zaporedni proračunski leti.

3.   Agenciji se lahko v skladu s točko (c) člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 na zahtevo Komisije ali Sveta, potem ko se obvesti Evropski parlament, ter po pritrdilni odločitvi upravnega odbora s sporazumom o prenosu pooblastil poverijo naloge izvrševanja proračuna za potrditve koncepta, ki se financirajo v okviru instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014.

4.   Po pritrdilni odločitvi upravnega odbora lahko Agencija načrtuje in izvaja dejavnosti preskušanja v zvezi z zadevami, ki so urejeni v tej uredbi in v katerem koli pravnem aktu Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov.

Člen 16

Podpora državam članicam in Komisiji

1.   Vsaka država članica lahko od Agencije zahteva, da ji svetuje glede povezovanja njenega nacionalnega sistema s centralnimi sistemi obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja Agencija.

2.   Vsaka država članica lahko zahtevo za ad hoc podporo predloži Komisiji, ki jo, če oceni, da je ta podpora iz izrednih varnostih ali migracijskih razlogov potrebna, brez odlašanja posreduje Agenciji. Agencija o teh zahtevah obvesti upravni odbor. Kadar je ocena Komisije negativna, se o tem obvesti državo članico.

Komisija spremlja, ali se je Agencija pravočasno odzvala na zahtevo države članice. V letnem poročilu Agencije o dejavnostih se podrobno poroča o ukrepih, ki jih je izvedla Agencija, da je zagotovila ad hoc podporo državam članicam, in o stroških, ki so pri tem nastali.

3.   Od Agencije se lahko zahteva tudi svetovanje ali podpora Komisiji v zvezi s tehničnimi vprašanji, povezanimi z obstoječimi ali novimi sistemi, vključno s študijami in preskušanjem. Agencija o teh zahtevah obvesti upravni odbor.

4.   Skupina najmanj petih držav članic lahko Agenciji poveri nalogo, naj zanje razvija, upravlja ali gosti skupno informacijsko komponento ter jim pomaga pri izvajanju tehničnih vidikov obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije o decentraliziranih sistemih s področja svobode, varnosti in pravice. Te skupne informacijske rešitve ne posegajo v obveznosti, ki jo imajo države članice prosilke v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti kar zadeva strukturo teh sistemov.

Države članice prosilke lahko Agenciji zlasti poverijo nalogo, da vzpostavi skupno komponento ali usmerjevalnik za predhodne podatke o potnikih in podatke iz evidence podatkov o potnikih kot tehnično podporno orodje za lažjo povezljivost z letalskimi prevozniki in tako državam članicam pomaga pri izvajanju Direktive Sveta 2004/82/ES (44) in Direktive (EU) 2016/681 Evropskega parlamenta in Sveta (45). V takem primeru Agencija centralno zbira podatke od letalskih prevoznikov in jih prek skupne komponente ali usmerjevalnika posreduje državam članicam. Države članice prosilke sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da letalski prevozniki podatke prenašajo prek Agencije.

Agenciji se naloga, da razvije, upravlja ali gosti skupno informacijsko komponento, poveri šele po predhodni odobritvi Komisije in po pritrdilni odločitvi upravnega odbora.

Države članice prosilke Agenciji naloge iz prvega in drugega pododstavka poverijo s sporazumom o prenosu pooblastil, v katerem so določeni pogoji za prenos nalog ter izračun vseh ustreznih stroškov in način izdajanja računov. Vse ustrezne stroške krijejo sodelujoče države članice. Sporazum o prenosu pooblastil je skladen s pravnimi akti Unije, ki urejajo zadevne informacijske sisteme. Agencija o odobrenem sporazumu o prenosu pooblastil in o morebitnih spremembah tega sporazuma obvesti Evropski parlament in Svet.

Druge države članice lahko zaprosijo za udeležbo pri skupnih informacijskih rešitvah, kadar je ta možnost predvidena v sporazumu o prenosu pooblastil, v katerem so zlasti določene finančne posledice te udeležbe. Sporazum o prenosu pooblastil se ustrezno spremeni po predhodni odobritvi Komisije in po pritrdilni odločitvi upravnega odbora.

POGLAVJE III

SESTAVA IN ORGANIZACIJA

Člen 17

Pravni status in sedež

1.   Agencija je organ Unije in ima pravno osebnost.

2.   Agencija ima v vsaki državi članici kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalno pravo. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Sedež Agencije je v Talinu, Estonija.

Naloge, povezane z razvojem in operativnim upravljanjem iz člena 1(4) in (5) ter členov 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 11, se opravljajo na tehnični lokaciji v Strasbourgu v Franciji.

Podporni center, ki bo lahko zagotavljal delovanje obsežnega informacijskega sistema v primeru njegove odpovedi, se vzpostavi v kraju Sankt Johann im Pongau v Avstriji.

4.   Za istočasno delovanje sistemov se lahko uporabljata obe tehnični lokaciji, pod pogojem, da lahko podporni center v primeru okvare enega ali več sistemov še vedno zagotovi njihovo delovanje.

5.   Če bi morala Agencija zaradi posebne narave sistemov vzpostaviti drugo ločeno tehnično lokacijo v Strasbourgu ali v kraju Sankt Johann im Pongau ali po potrebi v obeh krajih za gostovanje sistemov, je treba to utemeljiti na podlagi neodvisne ocene učinka in analize stroškov in koristi. Upravni odbor se posvetuje s Komisijo in upošteva njena stališča, preden v skladu s členom 45(9) proračunski organ obvesti o nameravani izvedbi morebitnega projekta v zvezi s premoženjem.

Člen 18

Sestava

1.   Upravna in vodstvena sestava Agencije vključuje:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(b)

izvršnega direktorja;

| (c) | svetovalne skupine. |
| --- | --- |

(c)

svetovalne skupine.

2.   V sestavo Agencije so vključeni:

| (a) | pooblaščena oseba za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

pooblaščena oseba za varstvo podatkov;

| (b) | pooblaščena oseba za varnost; |
| --- | --- |

(b)

pooblaščena oseba za varnost;

| (c) | računovodja. |
| --- | --- |

(c)

računovodja.

Člen 19

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | določi splošno usmeritev dejavnosti Agencije; |
| --- | --- |

(a)

določi splošno usmeritev dejavnosti Agencije;

| (b) | z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem V; |
| --- | --- |

(b)

z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem V;

| (c) | imenuje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja ter, kadar je to ustrezno, podaljša njuna mandata ali ju razreši s položaja v skladu s členom 25 oziroma členom 26; |
| --- | --- |

(c)

imenuje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja ter, kadar je to ustrezno, podaljša njuna mandata ali ju razreši s položaja v skladu s členom 25 oziroma členom 26;

| (d) | izvaja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem in spremlja njegovo uspešnost pri opravljanju nalog ter izvajanju odločitev upravnega odbora, ter izvaja disciplinski nadzor nad namestnikom izvršnega direktorja v dogovoru z izvršnim direktorjem; |
| --- | --- |

(d)

izvaja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem in spremlja njegovo uspešnost pri opravljanju nalog ter izvajanju odločitev upravnega odbora, ter izvaja disciplinski nadzor nad namestnikom izvršnega direktorja v dogovoru z izvršnim direktorjem;

| (e) | sprejme vse odločitve o vzpostavitvi organizacijske sestave Agencije in po potrebi njeni spremembi ob upoštevanju potreb pri dejavnostih Agencije in dobrega proračunskega upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

sprejme vse odločitve o vzpostavitvi organizacijske sestave Agencije in po potrebi njeni spremembi ob upoštevanju potreb pri dejavnostih Agencije in dobrega proračunskega upravljanja;

| (f) | sprejme kadrovsko politiko Agencije; |
| --- | --- |

(f)

sprejme kadrovsko politiko Agencije;

| (g) | določi poslovnik Agencije; |
| --- | --- |

(g)

določi poslovnik Agencije;

| (h) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganjem goljufije, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali; |
| --- | --- |

(h)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganjem goljufije, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali;

| (i) | sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov med svojimi člani in jih objavi na spletnem mestu Agencije; |
| --- | --- |

(i)

sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov med svojimi člani in jih objavi na spletnem mestu Agencije;

| (j) | sprejme podrobna notranja pravila in postopke za zaščito žvižgačev, vključno z ustreznimi komunikacijskimi kanali za prijavljanje kršitev; |
| --- | --- |

(j)

sprejme podrobna notranja pravila in postopke za zaščito žvižgačev, vključno z ustreznimi komunikacijskimi kanali za prijavljanje kršitev;

| (k) | odobri sklenitev delovnih dogovorov v skladu s členoma 41 in 43; |
| --- | --- |

(k)

odobri sklenitev delovnih dogovorov v skladu s členoma 41 in 43;

| (l) | na predlog izvršnega direktorja potrdi sporazum o sedežu Agencije in sporazume o tehničnih in podpornih lokacijah, vzpostavljene v skladu s členom 17(3), ki jih podpišejo izvršni direktor in države članice gostiteljice; |
| --- | --- |

(l)

na predlog izvršnega direktorja potrdi sporazum o sedežu Agencije in sporazume o tehničnih in podpornih lokacijah, vzpostavljene v skladu s členom 17(3), ki jih podpišejo izvršni direktor in države članice gostiteljice;

| (m) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi za uradnike podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja); |
| --- | --- |

(m)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi za uradnike podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja);

| (n) | v dogovoru s Komisijo sprejme potrebna izvedbena pravila, s katerimi se začnejo izvajati kadrovski predpisi v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov za uradnike; |
| --- | --- |

(n)

v dogovoru s Komisijo sprejme potrebna izvedbena pravila, s katerimi se začnejo izvajati kadrovski predpisi v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov za uradnike;

| (o) | sprejme potrebna pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov na Agencijo; |
| --- | --- |

(o)

sprejme potrebna pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov na Agencijo;

| (p) | sprejme osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ter ju do 31. januarja vsako leto predloži Komisiji; |
| --- | --- |

(p)

sprejme osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ter ju do 31. januarja vsako leto predloži Komisiji;

| (q) | sprejme osnutek enotnega programskega dokumenta, v katerem je večletni program Agencije in njen delovni program za naslednje leto, ter začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ter ga do 31. januarja vsako leto, kar velja tudi za vsako morebitno posodobljeno različico tega dokumenta, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

(q)

sprejme osnutek enotnega programskega dokumenta, v katerem je večletni program Agencije in njen delovni program za naslednje leto, ter začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ter ga do 31. januarja vsako leto, kar velja tudi za vsako morebitno posodobljeno različico tega dokumenta, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji;

| (r) | vsako leto do 30. novembra z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, ter v skladu z letnim proračunskim postopkom sprejme enotni programski dokument, pri čemer upošteva mnenje Komisije, ter poskrbi, da se končna različica tega enotnega programskega dokumenta posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter da se objavi; |
| --- | --- |

(r)

vsako leto do 30. novembra z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, ter v skladu z letnim proračunskim postopkom sprejme enotni programski dokument, pri čemer upošteva mnenje Komisije, ter poskrbi, da se končna različica tega enotnega programskega dokumenta posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter da se objavi;

| (s) | vsako leto do konca avgusta sprejme vmesno poročilo o napredku pri izvajanju načrtovanih dejavnosti v tekočem letu in ga predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

(s)

vsako leto do konca avgusta sprejme vmesno poročilo o napredku pri izvajanju načrtovanih dejavnosti v tekočem letu in ga predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji;

| (t) | oceni in sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Agencije za preteklo leto, pri čemer zlasti primerja dosežene rezultate s cilji letnega delovnega programa, ter poročilo in svojo oceno vsako leto do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi, da se letno poročilo o dejavnostih objavi; |
| --- | --- |

(t)

oceni in sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Agencije za preteklo leto, pri čemer zlasti primerja dosežene rezultate s cilji letnega delovnega programa, ter poročilo in svojo oceno vsako leto do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi, da se letno poročilo o dejavnostih objavi;

| (u) | opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom Agencije, vključno z izvajanjem pilotnih projektov in potrditev koncepta, kot je navedeno v členu 15; |
| --- | --- |

(u)

opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom Agencije, vključno z izvajanjem pilotnih projektov in potrditev koncepta, kot je navedeno v členu 15;

| (v) | sprejema finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo v skladu s členom 49; |
| --- | --- |

(v)

sprejema finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo v skladu s členom 49;

| (w) | v skladu s kadrovskimi predpisi imenuje računovodjo, pri čemer gre lahko za računovodjo Komisije, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen; |
| --- | --- |

(w)

v skladu s kadrovskimi predpisi imenuje računovodjo, pri čemer gre lahko za računovodjo Komisije, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen;

| (x) | zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega javnega tožilstva (EJT), ustrezno upoštevani; |
| --- | --- |

(x)

zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega javnega tožilstva (EJT), ustrezno upoštevani;

| (y) | sprejme načrte za obveščanje in razširjanje informacij iz člena 34(4) in jih redno posodablja; |
| --- | --- |

(y)

sprejme načrte za obveščanje in razširjanje informacij iz člena 34(4) in jih redno posodablja;

| (z) | sprejme potrebne varnostne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno poslovanje in sanacijskim načrtom za primere po nesreči, pri čemer upošteva morebitna priporočila strokovnjakov za varnost iz svetovalnih skupin; |
| --- | --- |

(z)

sprejme potrebne varnostne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno poslovanje in sanacijskim načrtom za primere po nesreči, pri čemer upošteva morebitna priporočila strokovnjakov za varnost iz svetovalnih skupin;

| (aa) | po odobritvi Komisije sprejme varnostna pravila na področju varovanja tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov; |
| --- | --- |

(aa)

po odobritvi Komisije sprejme varnostna pravila na področju varovanja tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov;

| (bb) | imenuje pooblaščeno osebo za varnost; |
| --- | --- |

(bb)

imenuje pooblaščeno osebo za varnost;

| (cc) | v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(cc)

v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov;

| (dd) | sprejme podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

(dd)

sprejme podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001;

| (ee) | sprejme poročila o razvoju SVI na podlagi člena 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in poročila o razvoju ETIAS na podlagi člena 92(2) Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(ee)

sprejme poročila o razvoju SVI na podlagi člena 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in poročila o razvoju ETIAS na podlagi člena 92(2) Uredbe (EU) 2018/1240;

| (ff) | sprejme poročila o tehničnem delovanju SIS II na podlagi člena 50(4) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma člena 66(4) Sklepa 2007/533/PNZ, VIS na podlagi člena 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in člena 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ, SVI na podlagi člena 72(4) Uredbe (EU) 2017/2226 in ETIAS na podlagi člena 92(4) Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(ff)

sprejme poročila o tehničnem delovanju SIS II na podlagi člena 50(4) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma člena 66(4) Sklepa 2007/533/PNZ, VIS na podlagi člena 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in člena 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ, SVI na podlagi člena 72(4) Uredbe (EU) 2017/2226 in ETIAS na podlagi člena 92(4) Uredbe (EU) 2018/1240;

| (gg) | sprejme letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema Eurodac na podlagi člena 40(1) Uredbe (EU) št. 603/2013; |
| --- | --- |

(gg)

sprejme letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema Eurodac na podlagi člena 40(1) Uredbe (EU) št. 603/2013;

| (hh) | sprejme formalne pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah, ki se izvajajo na podlagi člena 45(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006, člena 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 in člena 31(2) Uredbe (EU) št. 603/2013, člena 56(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in člena 67 Uredbe (EU) 2018/1240 ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po teh revizijah; |
| --- | --- |

(hh)

sprejme formalne pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah, ki se izvajajo na podlagi člena 45(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006, člena 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 in člena 31(2) Uredbe (EU) št. 603/2013, člena 56(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in člena 67 Uredbe (EU) 2018/1240 ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po teh revizijah;

| (ii) | objavi statistične podatke v zvezi s SIS II v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma členom 66(3) Sklepa 2007/533/PNZ; |
| --- | --- |

(ii)

objavi statistične podatke v zvezi s SIS II v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma členom 66(3) Sklepa 2007/533/PNZ;

| (jj) | zbere in objavi statistične podatke o delu centralnega sistema Eurodac na podlagi člena 8(2) Uredbe (EU) št. 603/2013; |
| --- | --- |

(jj)

zbere in objavi statistične podatke o delu centralnega sistema Eurodac na podlagi člena 8(2) Uredbe (EU) št. 603/2013;

| (kk) | objavi statistične podatke v zvezi s SVI na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2017/2226; |
| --- | --- |

(kk)

objavi statistične podatke v zvezi s SVI na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2017/2226;

| (ll) | objavi statistične podatke v zvezi z ETIAS na podlagi člena 84 Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(ll)

objavi statistične podatke v zvezi z ETIAS na podlagi člena 84 Uredbe (EU) 2018/1240;

| (mm) | zagotovi vsakoletno objavo seznama pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, na podlagi člena 31(8) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 46(8) Sklepa 2007/533/PNZ, skupaj s seznamom uradov nacionalnih sistemov SIS II (uradi N. SIS II) in uradov SIRENE na podlagi člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma člena 7(3) Sklepa 2007/533/PNZ, pa tudi seznama pristojnih organov na podlagi člena 65(2) Uredbe (EU) 2017/2226, in seznama pristojnih organov na podlagi člena 87(2) Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(mm)

zagotovi vsakoletno objavo seznama pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, na podlagi člena 31(8) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 46(8) Sklepa 2007/533/PNZ, skupaj s seznamom uradov nacionalnih sistemov SIS II (uradi N. SIS II) in uradov SIRENE na podlagi člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma člena 7(3) Sklepa 2007/533/PNZ, pa tudi seznama pristojnih organov na podlagi člena 65(2) Uredbe (EU) 2017/2226, in seznama pristojnih organov na podlagi člena 87(2) Uredbe (EU) 2018/1240;

| (nn) | zagotovi vsakoletno objavo seznama enot, imenovanih v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) št. 603/2013; |
| --- | --- |

(nn)

zagotovi vsakoletno objavo seznama enot, imenovanih v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) št. 603/2013;

| (oo) | zagotovi, da se pri vseh odločitvah in ukrepih Agencije, ki vplivajo na obsežne informacijske sisteme s področja svobode, varnosti in pravice, spoštuje načelo neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

(oo)

zagotovi, da se pri vseh odločitvah in ukrepih Agencije, ki vplivajo na obsežne informacijske sisteme s področja svobode, varnosti in pravice, spoštuje načelo neodvisnosti sodstva;

| (pp) | opravlja vse druge naloge, ki so nanj prenesene v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(pp)

opravlja vse druge naloge, ki so nanj prenesene v skladu s to uredbo.

Upravni odbor brez poseganja v določbe o objavi seznamov ustreznih organov, vsebovane v pravnih aktih Unije iz točke (mm) prvega pododstavka, in kadar v teh pravnih aktih ni določena obveznost objave in stalnega posodabljanja teh seznamov na spletnem mestu Agencije, zagotovi to objavo in redno posodabljanje.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov za uradnike ter na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov za uradnike in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekliče. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil.

V primeru izjemnih okoliščin lahko upravni odbor z odločitvijo začasno prekliče prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in njegov nadaljnji prenos pooblastil ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca, ki ni izvršni direktor.

3.   Upravni odbor lahko izvršnemu direktorju svetuje o kateri koli zadevi, ki je tesno povezana z razvojem ali operativnim upravljanjem obsežnih informacijskih sistemov, ter o dejavnostih, povezanih z razvojem, pilotnimi projekti in potrditvami koncepta in o dejavnostih preskušanja.

Člen 20

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor je sestavljen iz enega predstavnika vsake države članice in dveh predstavnikov Komisije. Vsak predstavnik ima glasovalno pravico v skladu s členom 23.

2.   Vsak član upravnega odbora ima namestnika. Namestnik zastopa člana med njegovo odsotnostjo ali v primeru, ko je član izvoljen za predsednika ali namestnika predsednika upravnega odbora in predseduje seji upravnega odbora. Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani na podlagi njihove visoke ravni relevantnih izkušenj in strokovnosti na področju obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ter njihovega znanja v zvezi z varstvom podatkov, ob upoštevanju relevantnih poslovodnih, upravnih in proračunskih spretnosti in znanj. Strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov, da bi zagotovile stalnost dela upravnega odbora. Vse strani si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

3.   Mandat članov in njihovih namestnikov traja štiri leta in se lahko podaljša. Po koncu mandata ali v primeru odstopa člani opravljajo svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave.

4.   Države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, tudi sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Vsaka v upravni odbor imenuje enega predstavnika in njegovega namestnika.

Člen 21

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor predsednika in namestnika predsednika izvoli izmed tistih članov upravnega odbora, ki jih imenujejo države članice, za katere so po pravu Unije v celoti zavezujoči vsi pravni aktih Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo vseh obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja Agencija. Predsednika in namestnika predsednika z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora z glasovalno pravico.

Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2.   Mandat predsednika in namestnika predsednika traja štiri leta. Mandat se lahko enkrat podaljša. Kadar njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njun mandat.

Člen 22

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2.   Izvršni direktor se udeležuje razprav, vendar nima glasovalne pravice.

3.   Upravni odbor ima vsaj dve redni seji na leto. Sestane se na pobudo svojega predsednika, na zahtevo Komisije, na zahtevo izvršnega direktorja ali na zahtevo vsaj tretjine članov upravnega odbora z glasovalno pravico.

4.   Europol in Eurojust se lahko udeležujeta sej upravnega odbora kot opazovalca, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SIS II v povezavi z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ. Evropska agencija za mejno in obalno stražo se kot opazovalka lahko udeležuje sej upravnega odbora, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SIS II v povezavi z uporabo Uredbe (EU) 2016/1624.

Europol se lahko udeležuje sej upravnega odbora kot opazovalec, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede VIS v povezavi z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ ali vprašanje glede sistema Eurodac v povezavi z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013.

Europol lahko udeležuje sej upravnega odbora kot opazovalec, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SVI v povezavi z uporabo Uredbe (EU) 2017/2226 ali kadar je na dnevnem redu vprašanje glede ETIAS v povezavi z Uredbo (EU) 2018/1240. Evropska agencija za mejno in obalno stražo se kot opazovalka prav tako lahko udeležuje sej upravnega odbora, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede ETIAS v povezavi z uporabo Uredbe (EU) 2018/1240.

Upravni odbor lahko povabi na seje kot opazovalca kogar koli, čigar mnenje bi bilo lahko pomembno.

5.   Če to dovoljuje poslovnik upravnega odbora, lahko članom upravnega odbora in njihovim namestnikom pomagajo svetovalci ali strokovnjaki, zlasti tisti, ki so člani svetovalnih skupin.

6.   Agencija zagotovi sekretariat za upravni odbor.

Člen 23

Pravila glasovanja v upravnem odboru

1.   Brez poseganja v odstavek 5 tega člena in v točki (b) in (r) člena 19(1), člen 21(1) in člen 25(8) se odločitve upravnega odbora sprejmejo z večino njegovih članov, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Brez poseganja v odstavka 3 in 4 ima vsak član upravnega odbora en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima pravico do glasovanja njegov namestnik.

3.   Vsak član, ki ga je imenovala država članica, za katero je po pravu Unije zavezujoč kateri koli pravni akt Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo obsežnega informacijskega sistema, ki ga upravlja Agencija, lahko glasuje o vprašanjih, ki zadevajo ta obsežni informacijski sistem.

Danska lahko glasuje o vprašanjih, ki zadevajo obsežni informacijski sistem, če se na podlagi člena 4 Protokola št. 22 odloči, da pravni akt Unije, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo navedenega posameznega obsežnega informacijskega sistema, prenese v svoje notranje pravo.

4.   Člen 42 se uporablja glede glasovalnih pravic predstavnikov držav, ki so z Unijo sklenile sporazume o njihovi pridružitvi izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepi, povezanimi z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac.

5.   Če se člani ne strinjajo o tem, ali glasovanje zadeva določen obsežen informacijski sistem, se vsaka odločitev, ki ugotovi, da glasovanje ne zadeva tega določenega obsežnega informacijskega sistema, sprejme z dvotretjinsko večino članov upravnega odbora z glasovalno pravico.

6.   Predsednik ali namestnik predsednika, kadar nadomešča predsednika, ne glasuje. Glasovalno pravico predsednika ali namestnika predsednika, kadar nadomešča predsednika, izvrši njegov nadomestni član.

7.   Izvršni direktor ne glasuje.

8.   Poslovnik upravnega odbora določa podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoje, pod katerimi član lahko deluje v imenu drugega člana, ter po potrebi vse zahteve v zvezi s sklepčnostjo.

Člen 24

Dolžnosti izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor upravlja Agencijo. Izvršni direktor pomaga upravnemu odboru in mu je za svoje ravnanje odgovoren. Izvršni direktor na poziv poroča Evropskemu parlamentu o opravljanju svojih dolžnosti. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, naj poroča o opravljanju svojih dolžnosti.

2.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Agencije.

3.   Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje nalog, ki so Agenciji dodeljene s to uredbo. Odgovoren je zlasti za:

| (a) | tekoče upravljanje Agencije; |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje Agencije;

| (b) | delovanje Agencije v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

delovanje Agencije v skladu s to uredbo;

| (c) | pripravo in izvrševanje postopkov, odločitev, strategij, programov in dejavnosti, ki jih sprejme upravni odbor, v okviru omejitev, ki jih določajo ta uredba, njena izvedbena pravila in veljavno pravo Unije; |
| --- | --- |

(c)

pripravo in izvrševanje postopkov, odločitev, strategij, programov in dejavnosti, ki jih sprejme upravni odbor, v okviru omejitev, ki jih določajo ta uredba, njena izvedbena pravila in veljavno pravo Unije;

| (d) | pripravo enotnega programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo in svetovalnimi skupinami predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(d)

pripravo enotnega programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo in svetovalnimi skupinami predloži upravnemu odboru;

| (e) | izvajanje enotnega programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje enotnega programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju;

| (f) | pripravo vmesnega poročila o napredku pri izvajanju načrtovanih dejavnosti v tekočem letu in njegovo predložitev – po posvetovanju s svetovalnimi skupinami – upravnemu odboru do konca avgusta vsako leto; |
| --- | --- |

(f)

pripravo vmesnega poročila o napredku pri izvajanju načrtovanih dejavnosti v tekočem letu in njegovo predložitev – po posvetovanju s svetovalnimi skupinami – upravnemu odboru do konca avgusta vsako leto;

| (g) | pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Agencije ter njegovo predložitev – po posvetovanju s svetovalnimi skupinami – v oceno in sprejetje upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Agencije ter njegovo predložitev – po posvetovanju s svetovalnimi skupinami – v oceno in sprejetje upravnemu odboru;

| (h) | pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in EJT ter poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno; |
| --- | --- |

(h)

pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in EJT ter poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno;

| (i) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti EJT in OLAF, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kadar je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi; |
| --- | --- |

(i)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti EJT in OLAF, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kadar je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi;

| (j) | pripravo strategije Agencije za boj proti goljufijam in njeno predložitev v odobritev upravnemu odboru ter spremljanje ustreznega in pravočasnega izvajanja te strategije; |
| --- | --- |

(j)

pripravo strategije Agencije za boj proti goljufijam in njeno predložitev v odobritev upravnemu odboru ter spremljanje ustreznega in pravočasnega izvajanja te strategije;

| (k) | pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo, ter njihovo posredovanje upravnemu odboru v sprejetje po posvetovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

(k)

pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo, ter njihovo posredovanje upravnemu odboru v sprejetje po posvetovanju s Komisijo;

| (l) | pripravo osnutka proračuna za naslednje leto, ki je oblikovan po dejavnostih; |
| --- | --- |

(l)

pripravo osnutka proračuna za naslednje leto, ki je oblikovan po dejavnostih;

| (m) | pripravo osnutka poročila o načrtu prihodkov in odhodkov Agencije; |
| --- | --- |

(m)

pripravo osnutka poročila o načrtu prihodkov in odhodkov Agencije;

| (n) | izvrševanje proračuna Agencije; |
| --- | --- |

(n)

izvrševanje proračuna Agencije;

| (o) | vzpostavitev in izvajanje učinkovitega sistema, ki omogoča redno spremljanje in ocenjevanje:






  (i) | obsežnih informacijskih sistemov, vključno s statističnimi podatki, ter |
| --- | --- | --- |

(o)

vzpostavitev in izvajanje učinkovitega sistema, ki omogoča redno spremljanje in ocenjevanje:

(i)

obsežnih informacijskih sistemov, vključno s statističnimi podatki, ter

| (ii) | Agencije, vključno z uspešnim in učinkovitim uresničevanjem njenih ciljev; |
| --- | --- |

(ii)

Agencije, vključno z uspešnim in učinkovitim uresničevanjem njenih ciljev;

| (p) | brez poseganja v člen 17 kadrovskih predpisov za uradnike, določitev zahtev glede zaupnosti zaradi skladnosti s členom 17 Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 17 Sklepa 2007/533/PNZ, členom 26(9) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 4(4) Uredbe (EU) št. 603/2013, členom 37(4) Uredbe (EU) 2017/2226 in členom 74(2) Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(p)

brez poseganja v člen 17 kadrovskih predpisov za uradnike, določitev zahtev glede zaupnosti zaradi skladnosti s členom 17 Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 17 Sklepa 2007/533/PNZ, členom 26(9) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 4(4) Uredbe (EU) št. 603/2013, členom 37(4) Uredbe (EU) 2017/2226 in členom 74(2) Uredbe (EU) 2018/1240;

| (q) | pogajanja o sporazumu o sedežu Agencije ter sporazumih o tehničnih in podpornih lokacijah z državami članicami gostiteljicami in po odobritvi upravnega odbora za podpis teh sporazumov; |
| --- | --- |

(q)

pogajanja o sporazumu o sedežu Agencije ter sporazumih o tehničnih in podpornih lokacijah z državami članicami gostiteljicami in po odobritvi upravnega odbora za podpis teh sporazumov;

| (r) | pripravo praktičnih ureditev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(r)

pripravo praktičnih ureditev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje;

| (s) | pripravo potrebnih varnostnih ukrepov, vključno z varnostnim načrtom, ter načrta za neprekinjeno poslovanje in sanacijskega načrta po nesrečah ter – po posvetovanju z ustrezno svetovalno skupino – njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(s)

pripravo potrebnih varnostnih ukrepov, vključno z varnostnim načrtom, ter načrta za neprekinjeno poslovanje in sanacijskega načrta po nesrečah ter – po posvetovanju z ustrezno svetovalno skupino – njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje;

| (t) | pripravo poročil o tehničnem delovanju vsakega obsežnega informacijskega sistema iz točke (ff) člena 19(1) in letnega poročila o dejavnostih centralnega sistema Eurodac iz točke (gg) člena 19(1) na podlagi rezultatov spremljanja in ocenjevanja ter – po posvetovanju z ustrezno svetovalno skupino – njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(t)

pripravo poročil o tehničnem delovanju vsakega obsežnega informacijskega sistema iz točke (ff) člena 19(1) in letnega poročila o dejavnostih centralnega sistema Eurodac iz točke (gg) člena 19(1) na podlagi rezultatov spremljanja in ocenjevanja ter – po posvetovanju z ustrezno svetovalno skupino – njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje;

| (u) | pripravo poročil o razvoju SVI iz člena 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226 ter o razvoju ETIAS iz člena 92(2) Uredbe (EU) 2018/1240 ter njuno predložitev upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(u)

pripravo poročil o razvoju SVI iz člena 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226 ter o razvoju ETIAS iz člena 92(2) Uredbe (EU) 2018/1240 ter njuno predložitev upravnemu odboru v sprejetje;

| (v) | pripravo letnega seznama pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, za objavo, vključno s seznamom uradov N.SIS II in uradov SIRENE, in seznama pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SVI in ETIAS iz točke (mm) člena 19(1) in seznamov enot iz točke (nn) člena 19(1) ter njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje. |
| --- | --- |

(v)

pripravo letnega seznama pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, za objavo, vključno s seznamom uradov N.SIS II in uradov SIRENE, in seznama pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SVI in ETIAS iz točke (mm) člena 19(1) in seznamov enot iz točke (nn) člena 19(1) ter njihovo predložitev upravnemu odboru v sprejetje.

4.   Izvršni direktor opravlja katere koli druge naloge v skladu s to uredbo.

5.   Izvršni direktor odloči, ali je treba namestiti enega ali več članov osebja v eni ali več državah članicah za učinkovito in uspešno opravljanje nalog Agencije in ali je treba za ta namen ustanoviti lokalni urad. Izvršni direktor pred sprejetjem take odločitve pridobi predhodno soglasje Komisije, upravnega odbora in zadevnih države članice ali držav članic. Z odločitvijo izvršnega direktorja se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v lokalnem uradu, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in podvajanje upravnih funkcij Agencije. Dejavnosti, ki se izvajajo na tehničnih lokacijah, se ne smejo izvajati v lokalnem uradu.

Člen 25

Imenovanje izvršnega direktorja

1.   Upravni odbor izvršnega direktorja po odprtem in preglednem izbirnem postopku imenuje s seznama vsaj treh kandidatov, ki ga predlaga Komisija. V postopku izbire se razpis za prijavo interesa objavi v Uradnem listu Evropske unije in drugih ustreznih medijih. Upravni odbor imenuje izvršnega direktorja na podlagi zaslug, dokazanih izkušenj z obsežnimi informacijskimi sistemi, upravnih, finančnih in vodstvenih sposobnosti ter znanja v zvezi z varstvom podatkov.

2.   Kandidate, ki jih predlaga Komisija, pristojni odbor ali odbori Evropskega parlamenta pred njihovim imenovanjem pozovejo, naj dajo izjavo in odgovorijo na vprašanja članov odbora. Evropski parlament na podlagi take izjave in odgovorov sprejme mnenje in lahko navede preferenčnega kandidata.

3.   Upravni odbor imenuje izvršnega direktorja ob upoštevanju tega mnenja.

4.   Če se upravni odbor odloči za imenovanje kandidata, ki ga Evropski parlament ni navedel kot preferenčnega, v pisni obliki obvesti Evropski parlament in Svet o tem, kako je upošteval mnenje Evropskega parlamenta.

5.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Ob koncu tega obdobja Komisija izvede oceno, ki upošteva njeno vrednotenje delovne uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Agencije.

6.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 5, izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat, in sicer za največ pet let.

7.   Če upravni odbor namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja, o tem obvesti Evropski parlament. Pristojni odbor ali odbori Evropskega parlamenta izvršnega direktorja v enem mesecu pred takim podaljšanjem pozovejo, naj da izjavo in odgovori na vprašanja njihovih članov.

8.   Izvršni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ob koncu celotnega obdobja ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

9.   Izvršni direktor je lahko odstavljen samo na podlagi sklepa upravnega odbora, sprejetega na predlog večine njegovih članov z glasovalno pravico ali Komisije.

10.   Upravni odbor sklep o imenovanju, podaljšanju mandata ali odstavitvi izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine glasov članov z glasovalno pravico.

11.   Za namen sklenitve pogodbe o zaposlitvi z izvršnim direktorjem Agencijo zastopa predsednik upravnega odbora. Izvršni direktor je zaposlen kot začasni uslužbenec Agencije v skladu s členom 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 26

Namestnik izvršnega direktorja

1.   Namestnik izvršnega direktorja pomaga izvršnemu direktorju. Namestnik izvršnega direktorja prav tako nadomešča izvršnega direktorja, kadar je ta odsoten. Izvršni direktor določi naloge namestnika izvršnega direktorja.

2.   Na predlog izvršnega direktorja namestnika izvršnega direktorja imenuje upravni odbor. Namestnik izvršnega direktorja je imenovan na podlagi zaslug ter ustreznih upravnih in vodstvenih kompetenc, vključno z ustreznimi poklicnimi izkušnjami. Izvršni direktor za mesto namestnika izvršnega direktorja predlaga najmanj tri kandidate. Upravni odbor odloča z dvotretjinsko večino svojih članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor ima pristojnost, da razreši namestnika izvršnega direktorja z odločitvijo, ki jo sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov, ki imajo glasovalno pravico.

3.   Mandat namestnika izvršnega direktorja traja pet let. Upravni odbor lahko mandat enkrat podaljša za največ pet let. Upravni odbor sprejme to odločitev z dvotretjinsko večino svojih članov, ki imajo glasovalno pravico.

Člen 27

Svetovalne skupine

1.   Upravnemu odboru s strokovnimi nasveti, povezanimi z obsežnimi informacijskimi sistemi, in zlasti s pripravo letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih, pomagajo naslednje svetovalne skupine:

| (a) | svetovalna skupina za SIS II; |
| --- | --- |

(a)

svetovalna skupina za SIS II;

| (b) | svetovalna skupina za VIS; |
| --- | --- |

(b)

svetovalna skupina za VIS;

| (c) | svetovalna skupina za sistem Eurodac; |
| --- | --- |

(c)

svetovalna skupina za sistem Eurodac;

| (d) | svetovalna skupina za SVI/ETIAS; |
| --- | --- |

(d)

svetovalna skupina za SVI/ETIAS;

| (e) | katera koli druga svetovalna skupina, povezana z obsežnim informacijskim sistemom, kadar je tako določeno v ustreznem pravnem aktu Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje tega obsežnega informacijskega sistema. |
| --- | --- |

(e)

katera koli druga svetovalna skupina, povezana z obsežnim informacijskim sistemom, kadar je tako določeno v ustreznem pravnem aktu Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje tega obsežnega informacijskega sistema.

2.   Vsaka država članica, za katero je po pravu Unije zavezujoč kateri koli pravni akt Unije, ki ureja razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje obsežnega informacijskega sistema, in Komisija imenujejo po enega člana v svetovalno skupino za ta obsežni informacijski sistem; mandat članov je največ štiri leta in se lahko podaljša.

Tudi Danska imenuje člana v svetovalno skupino za obsežen informacijski sistem, če se na podlagi člena 4 Protokola št. 22 odloči, da bo pravni akt Unije, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo tega določenega obsežnega informacijskega sistema, prenesla v svoje nacionalno pravo.

Vsaka država, ki se je pridružila izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, ki sodelujejo v določenem obsežnem informacijskem sistemu, imenuje enega člana svetovalne skupine za ta obsežni informacijski sistem.

3.   Europol, Eurojust in Evropska agencija za mejno in obalno stražo lahko imenujejo vsak svojega predstavnika v svetovalno skupino za SIS II. Europol lahko imenuje svojega predstavnika tudi v svetovalne skupine za VIS, sistem Eurodac in SVI/ETIAS. Evropska agencija za mejno in obalno stražo lahko imenuje svojega predstavnika tudi v svetovalno skupino za SVI/ETIAS.

4.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki niso člani svetovalnih skupin. Izvršni direktor ali zastopnik izvršnega direktorja se lahko udeleži vseh sestankov svetovalnih skupin kot opazovalec.

5.   Svetovalne skupine po potrebi med seboj sodelujejo. Postopki za delovanje in sodelovanje svetovalnih skupin so določeni v poslovniku Agencije.

6.   Pri pripravi mnenja si člani posamezne svetovalne skupine prizadevajo doseči konsenz. Če konsenza ni mogoče doseči, se utemeljeno stališče večine članov smatra kot mnenje svetovalne skupine. Zabeleži se tudi utemeljeno stališče ali stališča manjšine. Ustrezno se uporablja člen 23(3) in (5). Člani, ki zastopajo države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, lahko glede vprašanj, pri katerih nimajo glasovalne pravice, izrazijo svoje mnenje.

7.   Vsaka država članica in vsaka država, ki se je pridružila izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, spodbuja dejavnosti svetovalnih skupin.

8.   Člen 21 se smiselno uporablja za predsednika svetovalnih skupin.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 28

Osebje

1.   Za osebje Agencije, vključno z izvršnim direktorjem, se uporabljajo kadrovski predpisi in pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za izvajanje kadrovskih predpisov.

2.   Agencija se za namene izvajanja kadrovskih predpisov obravnava kot agencija v smislu člena 1a(2) kadrovskih predpisov za uradnike.

3.   Osebje Agencije sestavljajo uradniki, začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci. Upravni odbor vsako leto da soglasje, če bi pogodbe, ki jih namerava izvršni direktor podaljšati, v skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev postale pogodbe za nedoločen čas.

4.   Za opravljanje občutljivih finančnih nalog Agencija ne zaposluje agencijskih delavcev.

5.   Komisija in države članice lahko na Agencijo začasno napotijo uradnike ali nacionalne strokovnjake. Upravni odbor sprejme sklep, v katerem določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov na Agencijo.

6.   Brez poseganja v člen 17 kadrovskih predpisov za uradnike, Agencija uporablja ustrezna pravila glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti.

7.   Upravni odbor v dogovoru s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe iz člena 110 kadrovskih predpisov za uradnike.

Člen 29

Javni interes

Člani upravnega odbora, izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja in člani svetovalnih skupin se zavežejo, da bodo delovali v javnem interesu. V ta namen podajo vsako leto pisno javno izjavo o zavezanosti, ki se objavi na spletnem mestu Agencije.

Seznam članov upravnega odbora in članov svetovalnih skupin se objavi na spletnem mestu Agencije.

Člen 30

Sporazum o sedežu in sporazumi o tehničnih lokacijah

1.   Potrebni dogovori glede namestitve, ki jo je treba Agenciji zagotoviti v državah članicah gostiteljicah, in glede prostorov, ki ji jih navedene države članice omogočijo, ter posebna pravila, ki v državah članicah gostiteljicah veljajo za člane upravnega odbora, izvršnega direktorja, druge člane osebja Agencije in njihove družinske člane, so določena v sporazumu o sedežu Agencije in sporazumih o tehničnih lokacijah. Ti sporazumi se sklenejo med Agencijo in državami članicami gostiteljicami po odobritvi s strani upravnega odbora.

2.   Države članice gostiteljice Agenciji zagotovijo pogoje, potrebne za njeno učinkovito delovanje, med drugim večjezično in evropsko usmerjeno izobraževanje ter ustrezne prometne povezave.

Člen 31

Privilegiji in imunitete

Za Agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Člen 32

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Agencije ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene Agencija, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   Agencija v primeru nepogodbene odgovornosti nadomesti vsako škodo, ki so jo povzročile njene službe ali njeno osebje pri opravljanju svojih dolžnosti, in sicer v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic.

4.   V odškodninskih sporih glede škode iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije.

5.   Osebno odgovornost osebja Agencije do Agencije urejajo določbe kadrovskih predpisov za uradnike oziroma pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, ki se uporabljajo za to osebje.

Člen 33

Jezikovna ureditev

1.   Za Agencijo se uporablja Uredba Sveta št. 1 (46).

2.   Brez poseganja v odločitve, sprejete na podlagi člena 342 PDEU, sta enotni programski dokument iz točke (r) člena 19(1) in letno poročilo o dejavnostih iz točke (t) člena 19(1) pripravljena v vseh uradnih jezikih institucij Unije.

3.   Upravni odbor lahko sprejme odločitev o delovnih jezikih brez poseganja v obveznosti iz odstavkov 1 in 2.

4.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.

Člen 34

Preglednost in obveščanje

1.   Za dokumente, ki jih hrani Agencija, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001.

2.   Na predlog izvršnega direktorja upravni odbor brez odlašanja sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Zoper odločitve, ki jih sprejme Agencija na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali začeti postopek pred Sodiščem Evropske unije, pod pogoji, določenimi v členu 228 oziroma členu 263 PDEU.

4.   Agencija obvešča v skladu s pravnimi akti Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo obsežnih informacijskih sistemov, na področju svojih pristojnosti pa lahko izvaja dejavnosti obveščanja na lastno pobudo. Agencija zlasti zagotovi, da javnost in vse zainteresirane strani poleg objav iz točk (r), (t), (ii), (jj), (kk) in (ll) člena 19(1) in člena 47(9) takoj dobijo objektivne, točne, zanesljive, celovite in lahko razumljive informacije o njenem delu. Dodelitev sredstev za dejavnosti obveščanja ne sme škodljivo vplivati na učinkovito izvajanje nalog Agencije, kot so navedene v členih 3 do 16. Dejavnosti obveščanja se izvajajo v skladu z ustreznimi načrti sporočanja in razširjanja, ki jih sprejme upravni odbor.

5.   Vse pravne ali fizične osebe se lahko s pisno korespondenco obrnejo na Agencijo v katerem koli uradnem jeziku Unije. Zadevne osebe imajo pravico do odgovora v istem jeziku.

Člen 35

Varstvo podatkov

1.   Za obdelavo osebnih podatkov s strani Agencije se uporablja Uredba (EU) 2018/1725.

2.   Upravni odbor sprejme ukrepe, na podlagi katerih Agencija uporablja Uredbo (EU) 2018/1725, vključno z ukrepi v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Ti ukrepi se sprejmejo po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Člen 36

Nameni obdelave osebnih podatkov

1.   Agencija lahko osebne podatke obdeluje le za naslednje namene:

| (a) | kadar je to potrebno za opravljanje njenih nalog v zvezi z operativnim upravljanjem obsežnih informacijskih sistemov, ki so ji poverjene s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

kadar je to potrebno za opravljanje njenih nalog v zvezi z operativnim upravljanjem obsežnih informacijskih sistemov, ki so ji poverjene s pravom Unije;

| (b) | kadar je to potrebno za opravljanje njenih upravnih nalog. |
| --- | --- |

(b)

kadar je to potrebno za opravljanje njenih upravnih nalog.

2.   Kadar Agencija obdeluje osebne podatke za namene iz točke (a) odstavka 1 tega člena, se uporablja Uredba (EU) 2018/1725, brez poseganja v posebne določbe o varstvu podatkov in varnosti podatkov iz ustreznih pravnih aktov Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov.

Člen 37

Varnostna pravila v zvezi z varovanjem tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov

1.   Agencija sprejme lastna varnostna pravila, ki temeljijo na načelih in pravilih iz varnostnih predpisov Komisije za varovanje tajnih podatkov Evropske unije (EUCI) in občutljivih netajnih podatkov, med drugim tudi določbe o izmenjavi s tretjimi državami, obdelavi in hrambi takšnih podatkov, kakor so določena v sklepih Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (47) in 2015/444 (48). Za vsak upravni dogovor o izmenjavi tajnih podatkov z ustreznimi organi tretje države ali, če dogovora ni, za vsako izredno ad hoc predajo tajnih podatkov EU tem organom se pridobi predhodna odobritev Komisije.

2.   Varnostna pravila iz odstavka 1 tega člena sprejme upravni odbor po odobritvi Komisije. Agencija lahko sprejme vse potrebne ukrepe za olajšanje izmenjave informacij, pomembnih za njene naloge, s Komisijo in državami članicami ter po potrebi z ustreznimi agencijami Unije. Agencija razvije in upravlja informacijski sistem, ki omogoča izmenjavo tajnih podatkov s Komisijo, državami članicami ter ustreznimi agencijami Unije v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2015/444. Upravni odbor na podlagi člena 2 in točke (z) člena 19(1) te uredbe določi notranjo sestavo Agencije, potrebno za spoštovanje ustreznih varnostnih načel.

Člen 38

Varnost Agencije

1.   Agencija je odgovorna za varnost in ohranjanje reda v stavbah, prostorih in na zemljiščih, ki jih uporablja. Agencija uporablja varnostna načela in ustrezne določbe pravnih aktov Unije, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje obsežnih informacijskih sistemov.

2.   Države članice gostiteljice sprejmejo vse učinkovite in primerne ukrepe za ohranitev reda in varnosti v neposredni bližini stavb, prostorov in zemljišč, ki jih uporablja Agencija, ter Agenciji zagotovijo ustrezno zaščito v skladu s sporazumom o sedežu in porazumi o tehničnih in podpornih lokacijah, hkrati pa zagotovijo prost dostop do teh stavb, prostorov in zemljišč osebam, ki jih je pooblastila Agencija.

Člen 39

Ocenjevanje

1.   Komisija do 12. decembra 2023, nato pa vsakih pet let, po posvetovanju z upravnim odborom in v skladu s smernicami Komisije oceni uspešnost Agencije v zvezi z njenimi cilji, mandatom, lokacijami in nalogami. Ta ocena vključuje tudi preučitev izvajanja te uredbe ter način in obseg dejanskega prispevka Agencije k operativnemu upravljanju obsežnih informacijskih sistemov in k vzpostavitvi usklajenega, stroškovno učinkovitega in povezanega informacijskega okolja na ravni Unije na področju svobode, varnosti in pravice. Ta ocena obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije in finančne posledice vsake take spremembe. Upravni odbor lahko Komisiji predloži priporočila glede predlogov sprememb te uredbe.

2.   Kadar Komisija meni, da nadaljnji obstoj Agencije glede na njene zastavljene cilje, mandat in naloge ni več upravičen, lahko predlaga ustrezno spremembo ali razveljavitev te uredbe.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru poroča o ugotovitvah ocene iz odstavka 1. Ugotovitve ocene se objavijo.

Člen 40

Upravne poizvedbe

Dejavnosti Agencije so v skladu s členom 228 PDEU lahko predmet poizvedb preiskav Evropskega varuha človekovih pravic.

Člen 41

Sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije

1.   Agencija v zadevah, ki jih ureja ta uredba, sodeluje s Komisijo, drugimi institucijami Unije in z drugimi organi, uradi in agencijami Unije, zlasti s tistimi, ki so ustanovljeni na področju svobode, varnosti in pravice, ter zlasti z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, da bi se med drugim omogočili usklajevanje in finančni prihranki, preprečilo podvajanje ter spodbujala sinergija in dopolnjevanje pri njihovih zadevnih dejavnostih.

2.   Agencija sodeluje s Komisijo v okviru delovnega dogovora o določitvi operativnih delovnih metod.

3.   Po potrebi se Agencija glede varnosti omrežij in informacij posvetuje z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij ter sledi njenim priporočilom.

4.   Sodelovanje z organi, uradi in agencijami Unije poteka v okviru delovnih dogovorov. Takšne delovne dogovore odobri upravni odbor, ob upoštevanju mnenja Komisije. Kadar Agencija ne upošteva mnenja Komisije, svoje razloge utemelji. Takšni delovni dogovori lahko določajo souporabo storitev med agencijami, kadar je to primerno zaradi bližine lokacij ali področja politike, in sicer v mejah mandata zadevnih agencij in brez poseganja v njihove temeljne naloge. Takšni delovni dogovori lahko določijo mehanizme za povračilo stroškov.

5.   Institucije, organi, uradi in agencije Unije uporabljajo informacije, ki jih prejmejo od Agencije, samo v okviru svojih pristojnosti in če spoštujejo temeljne pravice, vključno z zahtevami o varstvu podatkov. Osebni podatki, ki jih obdela Agencija, se posredujejo ali drugače sporočijo institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije ob upoštevanju posebnih delovnih dogovorov o izmenjavi osebnih podatkov in na podlagi predhodne odobritve s strani Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsak prenos osebnih podatkov s strani Agencije mora biti v skladu s členoma 35 in 36. Kar zadeva ravnanje s tajnimi podatki, ti delovni dogovori določajo, da zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije izpolnjuje varnostna pravila in standarde, enakovredne tistim, ki jih uporablja Agencija.

Člen 42

Sodelovanje držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac

1.   Agencija je odprta za udeležbo držav, ki so z Unijo sklenile sporazume o njihovi pridružitvi izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac.

2.   V skladu z ustreznimi določbami sporazumov iz odstavka 1 se sprejmejo ureditve, v katerih se določita zlasti narava in obseg sodelovanja držav iz odstavka 1 pri delu Agencije ter podrobna pravila takega sodelovanja, vključno z določbami o finančnih prispevkih, osebju in glasovalnih pravicah.

Člen 43

Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in drugimi ustreznimi subjekti

1.   Kadar tako določa pravni akt Unije, lahko Agencija, če je to potrebno za izvajanje njenih nalog, s sklenitvijo delovnih dogovorov vzpostavi in vzdržuje odnose z mednarodnimi organizacijami in njim podrejenimi organi, ki jih ureja mednarodno javno pravo, ali z drugimi ustreznimi subjekti ali organi, ki so ustanovljeni s sporazumom ali na podlagi sporazuma med dvema ali več državami.

2.   V skladu z odstavkom 1 se lahko sklenejo delovni dogovori, v katerih se določijo zlasti področje, narava, namen in obseg takšnega sodelovanja. Takšni delovni dogovori se lahko sklenejo le z dovoljenjem upravnega odbora in po predhodni odobritvi s strani Komisije.

POGLAVJE V

DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA

ODDELEK 1

Enotni programski dokument

Člen 44

Enotni programski dokument

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek enotnega programskega dokumenta za naslednje leto, kakor je določeno v členu 32 Delegirane Uredbe (EU) št. 1271/2013 in v ustreznih določbah finančnih pravil Agencije, sprejetih v skladu s členom 49 te uredbe, pri čemer upošteva smernice, ki jih določi Komisija.

Enotni programski dokument vsebuje večletni program, letni delovni program in proračun Agencije ter informacije o njegovih virih, kot je podrobno določeno v finančnih pravilih Agencije, sprejetih v skladu s členom 49.

2.   Upravni odbor sprejme osnutek enotnega programskega dokumenta po posvetovanju s svetovalnimi skupinami in ga do 31. januarja vsako leto pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, kar velja tudi za vsako morebitno posodobljeno različico tega dokumenta.

3.   Upravni odbor vsako leto pred 30. novembrom z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, ter v skladu z letnim proračunskim postopkom sprejme enotni programski dokument, pri čemer upošteva mnenje Komisije. Upravni odbor poskrbi, da se končna različica tega enotnega programskega dokumenta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter da se objavi.

4.   Enotni programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi. Sprejeti enotni programski dokument se nato pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter se objavi.

5.   Letni delovni program za naslednje leto vsebuje natančno opredeljene cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter kazalnik finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Letni delovni program je skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 6. V njem so jasno navedene naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali črtane. Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, kadar se Agenciji dodeli nova naloga. Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

6.   Večletni program določa splošno strateško načrtovanje, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določi se tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Načrt virov se letno posodablja. Strateško načrtovanje se posodablja po potrebi, zlasti zaradi upoštevanja rezultatov ocenjevanja iz člena 39.

Člen 45

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto ob upoštevanju dejavnosti, ki jih izvaja Agencija, pripravi osnutek poročila o načrtu prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto, ki vsebuje osnutek kadrovskega načrta, ter ga predloži upravnemu odboru.

2.   Upravni odbor na podlagi osnutka poročila o načrtu, ki ga pripravi izvršni direktor, sprejme osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto, ki vsebuje osnutek kadrovskega načrta. Upravni odbor nato do 31. januarja vsako leto Komisiji in državam, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, ta osnutek načrta pošlje kot del enotnega programskega dokumenta.

3.   Komisija osnutek načrta skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Unije pošlje proračunskemu organu.

4.   Na podlagi osnutka načrta Komisija v predlog splošnega proračuna Unije vključi načrte, ki se ji zdijo potrebni za kadrovski načrt, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 PDEU.

5.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Agenciji.

6.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt za Agencijo.

7.   Upravni odbor sprejme proračun Agencije. Proračun postane dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Unije. Po potrebi se proračun Agencije ustrezno prilagodi.

8.   Za vse spremembe proračuna Agencije, vključno s kadrovskim načrtom, se uporabi postopek, ki se uporablja za vzpostavitev prvotnega proračuna.

9.   Brez poseganja v člen 17(5) upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o tem, da namerava izvesti projekt, ki ima lahko znatne finančne posledice za njegov proračun, zlasti o kakršnem koli projektu v zvezi z nepremičninami, kot je najem ali nakup stavb. Upravni odbor o tem obvesti Komisijo. Če namerava katera izmed vej proračunskega organa podati mnenje, o nameri podaje takega mnenja obvesti upravni odbor v dveh tednih po prejemu informacij o projektu. Če odgovora ni, lahko Agencija izvede načrtovano operacijo. Delegirana uredba (EU) št. 1271/2013 se uporablja za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun Agencije.

ODDELEK 2

Priprava, izvrševanje in nadzor proraČUNA

Člen 46

Sestava proračuna

1.   Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Agencije ter se prikažejo v njenem proračunu.

2.   Proračun Agencije je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov.

3.   Brez poseganja v druge vrste dohodkov, prihodke Agencije sestavljajo:

| (a) | prispevki Unije, predvideni v splošnem proračunu Unije (oddelek o Komisiji); |
| --- | --- |

(a)

prispevki Unije, predvideni v splošnem proračunu Unije (oddelek o Komisiji);

| (b) | prispevki držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, in ki sodelujejo pri delu Agencije, kakor je določeno v ustreznih pridružitvenih sporazumih in dogovorih iz člena 42, ki določajo finančni prispevek teh držav; |
| --- | --- |

(b)

prispevki držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac, in ki sodelujejo pri delu Agencije, kakor je določeno v ustreznih pridružitvenih sporazumih in dogovorih iz člena 42, ki določajo finančni prispevek teh držav;

| (c) | sredstva Unije v obliki sporazumov o prenosu pooblastil v skladu s finančnimi pravili Agencije, sprejetimi v skladu s členom 49, ter z določbami ustreznih instrumentov, ki podpirajo politike Unije; |
| --- | --- |

(c)

sredstva Unije v obliki sporazumov o prenosu pooblastil v skladu s finančnimi pravili Agencije, sprejetimi v skladu s členom 49, ter z določbami ustreznih instrumentov, ki podpirajo politike Unije;

| (d) | prispevki, ki jih države članice plačajo za storitve, ki se za njih opravijo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil iz člena 16; |
| --- | --- |

(d)

prispevki, ki jih države članice plačajo za storitve, ki se za njih opravijo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil iz člena 16;

| (e) | povračilo stroškov, ki jih organi, uradi in agencije Unije plačujejo za storitve, ki se za njih opravijo v skladu z delovnimi dogovori iz člena 41; in |
| --- | --- |

(e)

povračilo stroškov, ki jih organi, uradi in agencije Unije plačujejo za storitve, ki se za njih opravijo v skladu z delovnimi dogovori iz člena 41; in

| (f) | morebitni prostovoljni finančni prispevki držav članic. |
| --- | --- |

(f)

morebitni prostovoljni finančni prispevki držav članic.

4.   Odhodki Agencije vključujejo prejemke osebja, upravne stroške in stroške za infrastrukturo ter operativne odhodke.

Člen 47

Izvrševanje in nadzor proračuna

1.   Proračun Agencije izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto posreduje vse informacije, ki so relevantne za ugotovitve postopkov ocenjevanja.

3.   Računovodja Agencije do 1. marca proračunskega leta N+1 sporoči začasne zaključne račune za proračunsko leto N računovodji Komisije in Računskemu sodišču. Računovodja Komisije konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 245 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

4.   Izvršni direktor pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto N do 31. marca leta N+1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

5.   Računovodja Komisije do 31. marca leta N+1 pošlje začasne zaključne račune Agencije za leto N, konsolidirane z zaključnimi računi Komisije, Računskemu sodišču.

6.   Izvršni direktor po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih Agencije v skladu s členom 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 pripravi končne zaključne račune Agencije v okviru svoje pristojnosti in jih posreduje upravnemu odboru v mnenje.

7.   Upravni odbor poda mnenje o končnih zaključnih računih Agencije za leto N.

8.   Izvršni direktor do 1. julija leta N+1 pošlje končne zaključne račune skupaj z mnenjem upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter državam, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z dublinskim sistemom in sistemom Eurodac.

9.   Končni zaključni računi za leto N se objavijo v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra leta N+1.

10.   Izvršni direktor do 30. septembra leta N+1 pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove ugotovitve. Izvršni direktor ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

11.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na zahtevo slednjega vse informacije, potrebne za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za leto N v skladu s členom 261(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

12.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament do 15. maja leta N+2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

Člen 48

Preprečevanje nasprotja interesov

Agencija sprejme notranja pravila, s katerimi od članov svojega upravnega odbora in svojih svetovalnih skupin ter svojih članov osebja zahteva, da se v času zaposlitve ali mandata izogibajo vsem situacijam, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov, in da o takih situacijah poročajo. Ta notranja pravila se objavijo na spletnem mestu Agencije.

Člen 49

Finančna pravila

Finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Pravila se ne razlikujejo od pravil iz Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, razen če je takšno razlikovanje posebej potrebno za delovanje Agencije in je Komisija dala predhodno soglasje.

Člen 50

Boj proti goljufijam

1.   Za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti se uporabljata Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredba (EU) 2017/1939.

2.   Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah OLAF in brez odlašanja sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse zaposlene Agencije, z uporabo predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

3.   Računsko sodišče je pooblaščeno, da pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so od Agencije prejeli sredstva Unije, opravi revizije na podlagi dokumentacije in inšpekcije na kraju samem.

4.   OLAF lahko v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (49), izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijskimi pregledi, da ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki vpliva na finančne interese Unije, v zvezi z nepovratnimi sredstvi ali pogodbami, ki jih financira Agencija.

5.   Brez poseganja v odstavke 1, 2, 3 in 4 pogodbe ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih Agencije vsebujejo določbe, ki Računskega sodišče, OLAF in EJT izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi zadevnimi pristojnostmi.

POGLAVJE VI

SPREMEMBE DRUGIH PRAVNIH AKTOV UNIJE

Člen 51

Sprememba Uredbe (ES) št. 1987/2006

V Uredbi (ES) št. 1987/2006 se člen 15(2) in (3) nadomesti z naslednjim:

„2.   Organ za upravljanje je odgovoren za vse naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za:

| (a) | nadzor; |
| --- | --- |

(a)

nadzor;

| (b) | varnost; |
| --- | --- |

(b)

varnost;

| (c) | usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom;

| (d) | naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; |
| --- | --- |

(d)

naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna;

| (e) | nabavo in posodabljanje ter |
| --- | --- |

(e)

nabavo in posodabljanje ter

| (f) | pogodbena vprašanja.“ |
| --- | --- |

(f)

pogodbena vprašanja.“

Člen 52

Sprememba Sklepa 2007/533/PNZ

V Sklepu 2007/533/PNZ se člen 15(2) in (3) nadomesti z naslednjim:

„2.   Organ za upravljanje je odgovoren tudi za vse naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za:

| (a) | nadzor; |
| --- | --- |

(a)

nadzor;

| (b) | varnost; |
| --- | --- |

(b)

varnost;

| (c) | usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom;

| (d) | naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; |
| --- | --- |

(d)

naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna;

| (e) | nabavo in posodabljanje ter |
| --- | --- |

(e)

nabavo in posodabljanje ter

| (f) | pogodbena vprašanja.“ |
| --- | --- |

(f)

pogodbena vprašanja.“

POGLAVJE VII

PREHODNE DOLOČBE

Člen 53

Pravno nasledstvo

1.   Agencija, kot je ustanovljena s to uredbo, je pravna naslednica vseh pogodb, ki jih je sklenila Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, ter vseh njenih obveznosti in premoženja.

2.   Ta uredba ne vpliva na pravno veljavnost sporazumov, delovnih dogovorov in memorandumov o soglasju, ki jih je sklenila Agencija, kot je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011, brez poseganja v kakršne koli spremembe teh sporazumov, delovnih dogovorov in memorandumov o soglasju, ki jih zahteva ta uredba.

Člen 54

Prehodne ureditve glede upravnega odbora in svetovalnih skupin

1.   Člani in predsednik ter namestnik predsednika upravnega odbora, imenovani na podlagi člena 13 oziroma člena 14 Uredbe (EU) št. 1077/2011, opravljajo svoje naloge do izteka svojih mandatov.

2.   Člani, predsedniki in namestniki predsednikov svetovalnih skupin, imenovani na podlagi člena 19 Uredbe (EU) št. 1077/2011, opravljajo svoje naloge do izteka svojih mandatov.

Člen 55

Ohranitev veljavnosti notranjih pravil, ki jih je sprejel upravni odbor

Notranja pravila in ukrepi, ki jih je sprejel upravni odbor na podlagi Uredbe (EU) št. 1077/2011, veljajo tudi po 11. decembru 2018, brez poseganja v spremembe, ki bi lahko bile potrebne zaradi te uredbe.

Člen 56

Prehodna ureditev glede izvršnega direktorja

Izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, imenovanemu na podlagi člena 18 Uredbe (EU) št. 1077/2011, se do izteka njegovega mandata dodelijo odgovornosti izvršnega direktorja Agencije, kakor so določene v členu 24 te uredbe. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni. Če je sklep o podaljšanju mandata izvršnega direktorja v skladu s členom 18(4) Uredbe (EU) št. 1077/2011 sprejet pred 11. decembrom 2018, se mandat samodejno podaljša do 31. oktobra 2022.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 57

Nadomestitev in razveljavitev

Uredba (EU) št. 1077/2011 se za države, ki jih zavezuje ta uredba, nadomesti s to uredbo.

Uredba (EU) št. 1077/2011 se zato razveljavi.

Kar zadeva države članice, ki jih ta uredba zavezuje, se sklicevanje na razveljavljeno uredbo šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge k tej uredbi.

Člen 58

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba se uporablja od 11. decembra 2018. Točka (x) člena 19(1), točki (h) in (i) člena 24(3) ter člen 50(5) te uredbe, v kolikor se nanašajo na EJT, in člen 50(1) te uredbe, v kolikor se nanaša na Uredbo (EU) 2017/1939, se uporabljajo od datuma, določenega v sklepu Komisije iz drugega pododstavka člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 14. novembra 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 9. novembra 2018.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 381, 28.12.2006, str. 4).

2

(3)  Sklep Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 205, 7.8.2007, str. 63).

3

(4)  Odločba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 15.6.2004, str. 5).

4

(5)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 62, 5.3.2002, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 286, 1.11.2011, str. 1).

9

(10)  Sklep Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 129).

10

(11)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).

11

(12)  Uredba komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 222, 5.9.2003, str. 3).

12

(13)  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

13

(14)  Sklep št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (UL L 280, 3.10.2009, str. 20).

14

(15)  Sklep (EU) 2015/2240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o uvedbi programa za interoperabilnostne rešitve in skupne okvire za evropske javne uprave, podjetja in državljane (program ISA2) kot sredstvo za posodobitev javnega sektorja (UL L 318, 4.12.2015, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

17

(18)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

18

(19)  Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

19

(20)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

20

(21)  Uredba (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004 (UL L 165, 18.6.2013, str. 41).

21

(22)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (glej stran 39 tega Uradnega lista).

22

(23)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

23

(24)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

24

(25)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

25

(26)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

26

(27)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

27

(28)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

28

(29)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 7.12.2013, str. 42).

29

(30)  
  UL L 66, 8.3.2006, str. 38.

30

(31)  Sklep Sveta z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda 2000/365/ES(UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

31

(32)  Sklep Sveta (EU) 2018/1600 z dne 28. septembra 2018 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda v zvezi z ustanovitvijo Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) (UL L 267, 25.10.2018, str. 3).

32

(33)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

33

(34)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

34

(35)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

35

(36)  
  UL L 93, 3.4.2001, str. 40.

36

(37)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

37

(38)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

38

(39)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 5.

39

(40)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

40

(41)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

41

(42)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 39.

42

(43)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

43

(44)  Direktiva Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o obveznosti prevoznikov, da sporočajo podatke o potnikih (UL L 261, 6.8.2004, str. 24).

44

(45)  Direktiva (EU) 2016/681 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj (UL L 119, 4.5.2016, str. 132).

45

(46)  Uredba Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

46

(47)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

47

(48)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

48

(49)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

49

---

PRILOGA

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (EU) št. 1077/2011 | Ta uredba |
| --- | --- |
| | |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| — | Člen 1(2) |
| Člen 1(2) | Člen 1(3) in (4) |
| Člen 1(3) | Člen 1(5) |
| Člen 1(4) | Člen 1(6) |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 5a | Člen 6 |
| — | Člen 7 |
| — | Člen 8 |
| Člen 6 | Člen 9 |
| — | Člen 10 |
| Člen 7(1) in (2) | Člen 11(1) |
| Člen 7(3) | Člen 11(2) |
| Člen 7(4) | Člen 11(3) |
| Člen 7(5) | Člen 11(4) |
| Člen 7(6) | Člen 11(5) |
| — | Člen 12 |
| — | Člen 13 |
| Člen 8(1) | Člen 14(1) |
| — | Člen 14(2) |
| Člen 8(2) | Člen 14(3) |
| Člen 9(1) in (2) | Člen 15(1) in (2) |
| — | Člen 15(3) |
| — | Člen 15(4) |
| — | Člen 16 |
| Člen 10(1) in (2) | Člen 17(1) in (2) |
| Člen 10(3) | Člen 24(2) |
| Člen 10(4) | Člen 17(3) |
| — | Člen 17(4) |
| — | Člen 17(5) |
| Člen 11 | Člen 18 |
| Člen 12(1) | Člen 19(1) |
| — | Člen 19(1)(a) |
| — | Člen 19((1)(b) |
| Člen 12(1)(a) | Člen 19(1)(c) |
| Člen 12(1)(b) | Člen 19(1)(d) |
| Člen 12(1)(c) | Člen 19(1)(e) |
| — | Člen 19(1)(f) |
| Člen 12(1)(d) | Člen 19(1)(g) |
| — | Člen 19(1)(h) |
| — | Člen 19(1)(i) |
| — | Člen 19(1)(j) |
| — | Člen 19(1)(k) |
| Člen 12(1)(e) | Člen 19(1)(l) |
| — | Člen 19(1)(m) |
| Člen 12(1)(f) | Člen 19(1)(n) |
| Člen 12(1)(g) | Člen 19(1)(o) |
| — | Člen 19(1)(p) |
| Člen 12(1)(h) | Člen 19(1)(q) |
| Člen 12(1)(i) | Člen 19(1)(q) |
| Člen 12(1)(j) | Člen 19(1)(r) |
| — | Člen 19(1)(s) |
| Člen 12(1)(k) | Člen 19(1)(t) |
| Člen 12(1)(l) | Člen 19(1)(u) |
| Člen 12(1)(m) | Člen 19(1)(v) |
| Člen 12(1)(n) | Člen 19(1)(w) |
| Člen 12(1)(o) | Člen 19(1)(x) |
| — | Člen 19(1)(y) |
| Člen 12(1)(p) | Člen 19(1)(z) |
| Člen 12(1)(q) | Člen 19(1)(bb) |
| Člen 12(1)(r) | Člen 19(1)(cc) |
| Člen 12(1)(s) | Člen 19(1)(dd) |
| Člen 12(1)(t) | Člen 19(1)(ff) |
| Člen 12(1)(u)) | Člen 19(1)(gg) |
| Člen 12(1)(v) | Člen 19(1)(hh) |
| Člen 12(1)(w) | Člen 19(1)(ii) |
| Člen 12(1)(x) | Člen 19(1)(jj) |
| — | Člen 19(1)(ll) |
| Člen 12(1)(y) | Člen 19(1)(mm) |
| Člen 12(1)(z) | Člen 19(1)(nn) |
| — | Člen 19(1)(oo) |
| Člen 12(1)(aa) | Člen 19(1)(pp) |
| Člen 12(1)(sa) | Člen 19(1)(ee) |
| Člen 12(1)(xa) | Člen 19(1)(kk) |
| Člen 12(1)(za) | Člen 19(1)(mm) |
| — | Člen 19(1), drugi pododstavek |
| — | Člen 19(2) |
| Člen 12(2) | Člen 19(3) |
| Člen 13(1) | Člen 20(1) |
| Člen 13(2) in (3) | Člen 20(2) |
| Člen 13(4) | Člen 20(3) |
| Člen 13(5) | Člen 20(4) |
| Člen 14(1) in (3) | Člen 21(1) |
| Člen 14(2) | Člen 21(2) |
| Člen 15(1) | Člen 22(1) in (3) |
| Člen 15(2) | Člen 22(2) |
| Člen 15(3) | Člen 22(5) |
| Člen 15(4) in (5) | Člen 22(4) |
| Člen 15(6) | Člen 22(6) |
| Člen 16(1) do (5) | Člen 23(1) do (5) |
| — | Člen 23(6) |
| Člen 16(6) | Člen 23(7) |
| Člen 16(7) | Člen 23(8) |
| Člen 17(1) in (4) | Člen 24(1) |
| Člen 17(2) | — |
| Člen 17(3) | — |
| Člen 17(5) in (6) | Člen 24(3) |
| Člen 17(5)(a) | Člen 24(3)(a) |
| Člen 17(5)(b) | Člen 24(3)(b) |
| Člen 17(5)(c) | Člen 24(3)(c) |
| Člen 17(5)(d) | Člen 24(3)(o) |
| Člen 17(5)(e) | Člen 22(2) |
| Člen 17(5)(f) | Člen 19(2) |
| Člen 17(5)(g) | Člen 24(3)(p) |
| Člen 17(5)(h) | Člen 24(3)(q) |
| Člen 17(6)(a) | Člen 24(3)(d) in (g) |
| Člen 17(6)(b) | Člen 24(3)(k) |
| Člen 17(6)(c) | Člen 24(3)(d) |
| Člen 17(6)(d) | Člen 24(3)(l) |
| Člen 17(6)(e) | — |
| Člen 17(6)(f) | — |
| Člen 17(6)(g) | Člen 24(3)(r) |
| Člen 17(6)(h) | Člen 24(3)(s) |
| Člen 17(6)(i) | Člen 24(3)(t) |
| Člen 17(6)(j) | Člen 24(3)(v) |
| Člen 17(6)(k) | Člen 24(3)(u) |
| Člen 17(7) | Člen 24(4) |
| — | Člen 24(5) |
| Člen 18 | Člen 25 |
| Člen 18(1) | Člen 25(1) in (10) |
| Člen 18(2) | Člen 25(2), (3) in (4) |
| Člen 18(3) | Člen 25(5) |
| Člen 18(4) | Člen 25(6) |
| Člen 18(5) | Člen 25(7) |
| Člen 18(6) | Člen 24(1) |
| — | Člen 25(8) |
| Člen 18(7) | Člen 25(9) in (10) |
| — | Člen 25(11) |
| — | Člen 26 |
| Člen 19 | Člen 27 |
| Člen 20 | Člen 28 |
| Člen 20(1) in (2) | Člen 28(1) in (2) |
| Člen 20(3) | — |
| Člen 20(4) | Člen 28(3) |
| Člen 20(5) | Člen 28(4) |
| Člen 20(6) | Člen 28(5) |
| Člen 20(7) | Člen 28(6) |
| Člen 20(8) | Člen 28(7) |
| Člen 21 | Člen 29 |
| Člen 22 | Člen 30 |
| Člen 23 | Člen 31 |
| Člen 24 | Člen 32 |
| Člen 25(1) in (2) | Člen 33(1) in (2) |
| — | Člen 33(3) |
| Člen 25(3) | Člen 33(4) |
| Člena 26 in 27 | Člen 34 |
| Člen 28(1) | Člen 35(1) in člen 36(2) |
| Člen 28(2) | Člen 35(2) |
| — | Člen 36(1) |
| Člen 29(1) in (2) | Člen 37(1) |
| Člen 29(3) | Člen 37(2) |
| Člen 30 | Člen 38 |
| Člen 31(1) | Člen 39(1) |
| Člen 31(2) | Člen 39(1) in (3) |
| — | Člen 39(2) |
| — | Člen 40 |
| — | Člen 41 |
| — | Člen 43 |
| — | Člen 44 |
| Člen 32(1) | Člen 46(3) |
| Člen 32(2) | Člen 46(4) |
| Člen 32(3) | Člen 46(2) |
| Člen 32(4) | Člen 45(2) |
| Člen 32(5) | Člen 45(2) |
| Člen 32(6) | Člen 44(2) |
| Člen 32(7) | Člen 45(3) |
| Člen 32(8) | Člen 45(4) |
| Člen 32(9) | Člen 45(5) in (6) |
| Člen 32(10) | Člen 45(7) |
| Člen 32(11) | Člen 45(8) |
| Člen 32(12) | Člen 45(9) |
| Člen 33(1) do (4) | Člen 47(1) do (4) |
| — | Člen 47(5) |
| Člen 33(5) | Člen 47(6) |
| Člen 33(6) | Člen 47(7) |
| Člen 33(7) | Člen 47(8) |
| Člen 33(8) | Člen 47(9) |
| Člen 33(9) | Člen 47(10) |
| Člen 33(10) | Člen 47(11) |
| Člen 33(11) | Člen 47(12) |
| — | Člen 48 |
| Člen 34 | Člen 49 |
| Člen 35(1) in (2) | Člen 50(1) in (2) |
| — | Člen 50(3) |
| Člen 35(3) | Člen 50(4) in (5) |
| Člen 36 | — |
| Člen 37 | Člen 42 |
| — | Člen 51 |
| — | Člen 52 |
| — | Člen 53 |
| — | Člen 54 |
| — | Člen 55 |
| — | Člen 56 |
| — | Člen 57 |
| Člen 38 | Člen 58 |
| — | Priloga |

Uredba (EU) št. 1077/2011

Ta uredba

Člen 1(1)

Člen 1(1)

—

Člen 1(2)

Člen 1(2)

Člen 1(3) in (4)

Člen 1(3)

Člen 1(5)

Člen 1(4)

Člen 1(6)

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 5a

Člen 6

—

Člen 7

—

Člen 8

Člen 6

Člen 9

—

Člen 10

Člen 7(1) in (2)

Člen 11(1)

Člen 7(3)

Člen 11(2)

Člen 7(4)

Člen 11(3)

Člen 7(5)

Člen 11(4)

Člen 7(6)

Člen 11(5)

—

Člen 12

—

Člen 13

Člen 8(1)

Člen 14(1)

—

Člen 14(2)

Člen 8(2)

Člen 14(3)

Člen 9(1) in (2)

Člen 15(1) in (2)

—

Člen 15(3)

—

Člen 15(4)

—

Člen 16

Člen 10(1) in (2)

Člen 17(1) in (2)

Člen 10(3)

Člen 24(2)

Člen 10(4)

Člen 17(3)

—

Člen 17(4)

—

Člen 17(5)

Člen 11

Člen 18

Člen 12(1)

Člen 19(1)

—

Člen 19(1)(a)

—

Člen 19((1)(b)

Člen 12(1)(a)

Člen 19(1)(c)

Člen 12(1)(b)

Člen 19(1)(d)

Člen 12(1)(c)

Člen 19(1)(e)

—

Člen 19(1)(f)

Člen 12(1)(d)

Člen 19(1)(g)

—

Člen 19(1)(h)

—

Člen 19(1)(i)

—

Člen 19(1)(j)

—

Člen 19(1)(k)

Člen 12(1)(e)

Člen 19(1)(l)

—

Člen 19(1)(m)

Člen 12(1)(f)

Člen 19(1)(n)

Člen 12(1)(g)

Člen 19(1)(o)

—

Člen 19(1)(p)

Člen 12(1)(h)

Člen 19(1)(q)

Člen 12(1)(i)

Člen 19(1)(q)

Člen 12(1)(j)

Člen 19(1)(r)

—

Člen 19(1)(s)

Člen 12(1)(k)

Člen 19(1)(t)

Člen 12(1)(l)

Člen 19(1)(u)

Člen 12(1)(m)

Člen 19(1)(v)

Člen 12(1)(n)

Člen 19(1)(w)

Člen 12(1)(o)

Člen 19(1)(x)

—

Člen 19(1)(y)

Člen 12(1)(p)

Člen 19(1)(z)

Člen 12(1)(q)

Člen 19(1)(bb)

Člen 12(1)(r)

Člen 19(1)(cc)

Člen 12(1)(s)

Člen 19(1)(dd)

Člen 12(1)(t)

Člen 19(1)(ff)

Člen 12(1)(u))

Člen 19(1)(gg)

Člen 12(1)(v)

Člen 19(1)(hh)

Člen 12(1)(w)

Člen 19(1)(ii)

Člen 12(1)(x)

Člen 19(1)(jj)

—

Člen 19(1)(ll)

Člen 12(1)(y)

Člen 19(1)(mm)

Člen 12(1)(z)

Člen 19(1)(nn)

—

Člen 19(1)(oo)

Člen 12(1)(aa)

Člen 19(1)(pp)

Člen 12(1)(sa)

Člen 19(1)(ee)

Člen 12(1)(xa)

Člen 19(1)(kk)

Člen 12(1)(za)

Člen 19(1)(mm)

—

Člen 19(1), drugi pododstavek

—

Člen 19(2)

Člen 12(2)

Člen 19(3)

Člen 13(1)

Člen 20(1)

Člen 13(2) in (3)

Člen 20(2)

Člen 13(4)

Člen 20(3)

Člen 13(5)

Člen 20(4)

Člen 14(1) in (3)

Člen 21(1)

Člen 14(2)

Člen 21(2)

Člen 15(1)

Člen 22(1) in (3)

Člen 15(2)

Člen 22(2)

Člen 15(3)

Člen 22(5)

Člen 15(4) in (5)

Člen 22(4)

Člen 15(6)

Člen 22(6)

Člen 16(1) do (5)

Člen 23(1) do (5)

—

Člen 23(6)

Člen 16(6)

Člen 23(7)

Člen 16(7)

Člen 23(8)

Člen 17(1) in (4)

Člen 24(1)

Člen 17(2)

—

Člen 17(3)

—

Člen 17(5) in (6)

Člen 24(3)

Člen 17(5)(a)

Člen 24(3)(a)

Člen 17(5)(b)

Člen 24(3)(b)

Člen 17(5)(c)

Člen 24(3)(c)

Člen 17(5)(d)

Člen 24(3)(o)

Člen 17(5)(e)

Člen 22(2)

Člen 17(5)(f)

Člen 19(2)

Člen 17(5)(g)

Člen 24(3)(p)

Člen 17(5)(h)

Člen 24(3)(q)

Člen 17(6)(a)

Člen 24(3)(d) in (g)

Člen 17(6)(b)

Člen 24(3)(k)

Člen 17(6)(c)

Člen 24(3)(d)

Člen 17(6)(d)

Člen 24(3)(l)

Člen 17(6)(e)

—

Člen 17(6)(f)

—

Člen 17(6)(g)

Člen 24(3)(r)

Člen 17(6)(h)

Člen 24(3)(s)

Člen 17(6)(i)

Člen 24(3)(t)

Člen 17(6)(j)

Člen 24(3)(v)

Člen 17(6)(k)

Člen 24(3)(u)

Člen 17(7)

Člen 24(4)

—

Člen 24(5)

Člen 18

Člen 25

Člen 18(1)

Člen 25(1) in (10)

Člen 18(2)

Člen 25(2), (3) in (4)

Člen 18(3)

Člen 25(5)

Člen 18(4)

Člen 25(6)

Člen 18(5)

Člen 25(7)

Člen 18(6)

Člen 24(1)

—

Člen 25(8)

Člen 18(7)

Člen 25(9) in (10)

—

Člen 25(11)

—

Člen 26

Člen 19

Člen 27

Člen 20

Člen 28

Člen 20(1) in (2)

Člen 28(1) in (2)

Člen 20(3)

—

Člen 20(4)

Člen 28(3)

Člen 20(5)

Člen 28(4)

Člen 20(6)

Člen 28(5)

Člen 20(7)

Člen 28(6)

Člen 20(8)

Člen 28(7)

Člen 21

Člen 29

Člen 22

Člen 30

Člen 23

Člen 31

Člen 24

Člen 32

Člen 25(1) in (2)

Člen 33(1) in (2)

—

Člen 33(3)

Člen 25(3)

Člen 33(4)

Člena 26 in 27

Člen 34

Člen 28(1)

Člen 35(1) in člen 36(2)

Člen 28(2)

Člen 35(2)

—

Člen 36(1)

Člen 29(1) in (2)

Člen 37(1)

Člen 29(3)

Člen 37(2)

Člen 30

Člen 38

Člen 31(1)

Člen 39(1)

Člen 31(2)

Člen 39(1) in (3)

—

Člen 39(2)

—

Člen 40

—

Člen 41

—

Člen 43

—

Člen 44

Člen 32(1)

Člen 46(3)

Člen 32(2)

Člen 46(4)

Člen 32(3)

Člen 46(2)

Člen 32(4)

Člen 45(2)

Člen 32(5)

Člen 45(2)

Člen 32(6)

Člen 44(2)

Člen 32(7)

Člen 45(3)

Člen 32(8)

Člen 45(4)

Člen 32(9)

Člen 45(5) in (6)

Člen 32(10)

Člen 45(7)

Člen 32(11)

Člen 45(8)

Člen 32(12)

Člen 45(9)

Člen 33(1) do (4)

Člen 47(1) do (4)

—

Člen 47(5)

Člen 33(5)

Člen 47(6)

Člen 33(6)

Člen 47(7)

Člen 33(7)

Člen 47(8)

Člen 33(8)

Člen 47(9)

Člen 33(9)

Člen 47(10)

Člen 33(10)

Člen 47(11)

Člen 33(11)

Člen 47(12)

—

Člen 48

Člen 34

Člen 49

Člen 35(1) in (2)

Člen 50(1) in (2)

—

Člen 50(3)

Člen 35(3)

Člen 50(4) in (5)

Člen 36

—

Člen 37

Člen 42

—

Člen 51

—

Člen 52

—

Člen 53

—

Člen 54

—

Člen 55

—

Člen 56

—

Člen 57

Člen 38

Člen 58

—

Priloga

---

| 21.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 295/138 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 295/138

---

UREDBA (EU) 2018/1727 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. novembra 2018

o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 85 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eurojust je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ (2) kot organ Unije, ki ima pravno osebnost, za spodbujanje in izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med pristojnimi pravosodnimi organi držav članic, zlasti v zvezi s hudimi oblikami organiziranega kriminala. Pravni okvir Eurojusta sta spremenila sklepa Sveta 2003/659/PNZ (3) in 2009/426/PNZ (4). |
| --- | --- |

(1)

Eurojust je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ (2) kot organ Unije, ki ima pravno osebnost, za spodbujanje in izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med pristojnimi pravosodnimi organi držav članic, zlasti v zvezi s hudimi oblikami organiziranega kriminala. Pravni okvir Eurojusta sta spremenila sklepa Sveta 2003/659/PNZ (3) in 2009/426/PNZ (4).

| (2) | Člen 85 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da delovanje Eurojusta ureja uredba, sprejeta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Predpisuje tudi obveznost vključitve Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov držav članic v postopek ocenjevanja dejavnosti Eurojusta. |
| --- | --- |

(2)

Člen 85 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da delovanje Eurojusta ureja uredba, sprejeta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Predpisuje tudi obveznost vključitve Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov držav članic v postopek ocenjevanja dejavnosti Eurojusta.

| (3) | Člen 85 PDEU tudi določa, da je naloga Eurojusta podpirati in krepiti koordinacijo in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskave in pregon hudih oblik kriminala, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali zahtevajo skupni pregon, na podlagi postopkov, ki jih izvajajo, in informacij, ki jih pošljejo organi držav članic in Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol). |
| --- | --- |

(3)

Člen 85 PDEU tudi določa, da je naloga Eurojusta podpirati in krepiti koordinacijo in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskave in pregon hudih oblik kriminala, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali zahtevajo skupni pregon, na podlagi postopkov, ki jih izvajajo, in informacij, ki jih pošljejo organi držav članic in Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol).

| (4) | Cilj te uredbe je sprememba in razširitev določb Sklepa 2002/187/PNZ. Zadevnih sprememb je tako po številu kot vsebini veliko, zato bi bilo treba zavoljo jasnosti Sklep 2002/187/PNZ v celoti nadomestiti, kar zadeva države članice, ki jih ta uredba zavezuje. |
| --- | --- |

(4)

Cilj te uredbe je sprememba in razširitev določb Sklepa 2002/187/PNZ. Zadevnih sprememb je tako po številu kot vsebini veliko, zato bi bilo treba zavoljo jasnosti Sklep 2002/187/PNZ v celoti nadomestiti, kar zadeva države članice, ki jih ta uredba zavezuje.

| (5) | Ker je bilo Evropsko javno tožilstvo (EJT) ustanovljeno z okrepljenim sodelovanjem, je Uredba Sveta (EU) 2017/1939 (5) zavezujoča v celoti in se uporablja neposredno le za države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju. Zato v državah članicah, ki ne sodelujejo v EJT, Eurojust ostaja v celoti pristojen za hujše oblike kaznivih dejanj, navedene v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ker je bilo Evropsko javno tožilstvo (EJT) ustanovljeno z okrepljenim sodelovanjem, je Uredba Sveta (EU) 2017/1939 (5) zavezujoča v celoti in se uporablja neposredno le za države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju. Zato v državah članicah, ki ne sodelujejo v EJT, Eurojust ostaja v celoti pristojen za hujše oblike kaznivih dejanj, navedene v Prilogi I k tej uredbi.

| (6) | V členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je določeno načelo lojalnega sodelovanja, ko si Unija in države članice ob popolnem vzajemnem spoštovanju medsebojno pomagajo pri izpolnjevanju nalog, ki izhajajo iz PEU in PDEU. |
| --- | --- |

(6)

V členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je določeno načelo lojalnega sodelovanja, ko si Unija in države članice ob popolnem vzajemnem spoštovanju medsebojno pomagajo pri izpolnjevanju nalog, ki izhajajo iz PEU in PDEU.

| (7) | Eurojust bi moral po potrebi obravnavati vprašanja, ki so pomembna za EJT, da bi bilo sodelovanje med Eurojustom in EJT lažje. |
| --- | --- |

(7)

Eurojust bi moral po potrebi obravnavati vprašanja, ki so pomembna za EJT, da bi bilo sodelovanje med Eurojustom in EJT lažje.

| (8) | Ob upoštevanju ustanovitve EJT na podlagi okrepljenega sodelovanja je treba jasno razmejiti pristojnosti med EJT in Eurojustom v zvezi s kaznivimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije. Od dne, ko EJT prevzame svoje naloge, in v primerih, ki zadevajo kazniva dejanja, za obravnavo katerih je pristojen EJT, kadar ta kazniva dejanja vključujejo države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju za ustanovitev EJT, in države članice, ki ne sodelujejo pri takem okrepljenem sodelovanju, bi bilo treba Eurojustu omogočiti, da izvaja svojo pristojnost. V teh zadevah bi moral Eurojust ukrepati na zahtevo nesodelujočih držav članic ali EJT. Eurojust bi moral v vsakem primeru ostati pristojen za kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kadar EJT zanje ni pristojen ali pa svoje pristojnosti, čeprav jo ima, ne izvaja. Države članice, ki niso vključene v okrepljeno sodelovanje za ustanovitev EJT, lahko Eurojust še naprej zaprosijo za podporo v vseh zadevah v zvezi s kaznivimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije. EJT in Eurojust bi morala razviti tesno operativno sodelovanje v skladu s svojima mandatoma. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju ustanovitve EJT na podlagi okrepljenega sodelovanja je treba jasno razmejiti pristojnosti med EJT in Eurojustom v zvezi s kaznivimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije. Od dne, ko EJT prevzame svoje naloge, in v primerih, ki zadevajo kazniva dejanja, za obravnavo katerih je pristojen EJT, kadar ta kazniva dejanja vključujejo države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju za ustanovitev EJT, in države članice, ki ne sodelujejo pri takem okrepljenem sodelovanju, bi bilo treba Eurojustu omogočiti, da izvaja svojo pristojnost. V teh zadevah bi moral Eurojust ukrepati na zahtevo nesodelujočih držav članic ali EJT. Eurojust bi moral v vsakem primeru ostati pristojen za kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kadar EJT zanje ni pristojen ali pa svoje pristojnosti, čeprav jo ima, ne izvaja. Države članice, ki niso vključene v okrepljeno sodelovanje za ustanovitev EJT, lahko Eurojust še naprej zaprosijo za podporo v vseh zadevah v zvezi s kaznivimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije. EJT in Eurojust bi morala razviti tesno operativno sodelovanje v skladu s svojima mandatoma.

| (9) | Da bi lahko Eurojust izpolnil svojo nalogo in razvil ves svoj potencial pri boju proti hudim oblikam čezmejnih kaznivih dejanj, bi bilo treba okrepiti njegove operativne funkcije z zmanjšanjem upravne obremenitve nacionalnih članov ter povečati njegovo evropsko razsežnost na podlagi sodelovanja Komisije v izvršnem odboru in večje vključenosti Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v ocenjevanje njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

(9)

Da bi lahko Eurojust izpolnil svojo nalogo in razvil ves svoj potencial pri boju proti hudim oblikam čezmejnih kaznivih dejanj, bi bilo treba okrepiti njegove operativne funkcije z zmanjšanjem upravne obremenitve nacionalnih članov ter povečati njegovo evropsko razsežnost na podlagi sodelovanja Komisije v izvršnem odboru in večje vključenosti Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v ocenjevanje njegovih dejavnosti.

| (10) | Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti ureditve za vključenost parlamentov, posodobitev strukture Eurojusta in poenostavitev njegovega sedanjega pravnega okvira, pri tem pa ohraniti tiste elemente, ki so se izkazali za učinkovite pri njegovem delovanju. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti ureditve za vključenost parlamentov, posodobitev strukture Eurojusta in poenostavitev njegovega sedanjega pravnega okvira, pri tem pa ohraniti tiste elemente, ki so se izkazali za učinkovite pri njegovem delovanju.

| (11) | Treba bi bilo jasno določiti oblike hudih kaznivih dejanj, ki se nanašajo na dve ali več držav članic in v zvezi s katerimi je pristojen Eurojust. Poleg tega bi bilo treba opredeliti primere, ki ne vključujejo dveh ali več držav članic, vendar terjajo skupni pregon. Taki primeri lahko vključujejo preiskovanje in pregon, ki se nanašata bodisi na eno samo državo članico in tretjo državo, če je bil sklenjen sporazum s tretjo državo ali če obstaja posebna potreba za vključitev Eurojusta. Tak pregon se lahko nanaša tudi na primere, ki se nanašajo na eno samo državo članico in imajo posledice na ravni Unije. |
| --- | --- |

(11)

Treba bi bilo jasno določiti oblike hudih kaznivih dejanj, ki se nanašajo na dve ali več držav članic in v zvezi s katerimi je pristojen Eurojust. Poleg tega bi bilo treba opredeliti primere, ki ne vključujejo dveh ali več držav članic, vendar terjajo skupni pregon. Taki primeri lahko vključujejo preiskovanje in pregon, ki se nanašata bodisi na eno samo državo članico in tretjo državo, če je bil sklenjen sporazum s tretjo državo ali če obstaja posebna potreba za vključitev Eurojusta. Tak pregon se lahko nanaša tudi na primere, ki se nanašajo na eno samo državo članico in imajo posledice na ravni Unije.

| (12) | Eurojust bi moral pri izvajanju svoje operativne funkcije v konkretnih kazenskih zadevah delovati preko enega ali več nacionalnih članov ali kot kolegij, in sicer bodisi na zahtevo pristojnih organov držav članic bodisi na lastno pobudo. Če Eurojust deluje na lastno pobudo, lahko zavzame bolj proaktivno vlogo pri usklajevanju zadev, kot je podpora nacionalnim organom pri njihovem preiskovanju in pregonu. To je lahko tudi vključevanje držav članic, ki prvotno morda niso bile vključene v zadevo, in odkrivanje povezav med zadevami na podlagi informacij, ki mu jih pošljejo Europol, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), EJT in nacionalni organi. To tudi omogoča Eurojustu, da v okviru svojega strateškega dela pripravlja smernice, dokumente o politikah in analize, povezane s prakso. |
| --- | --- |

(12)

Eurojust bi moral pri izvajanju svoje operativne funkcije v konkretnih kazenskih zadevah delovati preko enega ali več nacionalnih članov ali kot kolegij, in sicer bodisi na zahtevo pristojnih organov držav članic bodisi na lastno pobudo. Če Eurojust deluje na lastno pobudo, lahko zavzame bolj proaktivno vlogo pri usklajevanju zadev, kot je podpora nacionalnim organom pri njihovem preiskovanju in pregonu. To je lahko tudi vključevanje držav članic, ki prvotno morda niso bile vključene v zadevo, in odkrivanje povezav med zadevami na podlagi informacij, ki mu jih pošljejo Europol, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), EJT in nacionalni organi. To tudi omogoča Eurojustu, da v okviru svojega strateškega dela pripravlja smernice, dokumente o politikah in analize, povezane s prakso.

| (13) | Poleg tega bi moral imeti Eurojust možnost, da na zaprosilo pristojnega organa države članice ali Komisije pomaga pri preiskavah, ki vključujejo samo to državo članico, vendar imajo posledice na ravni Unije. Primeri takih preiskav vključujejo zadeve, v katere je vpleten član institucije ali organa Unije. Zajemajo tudi zadeve, ki vključujejo večje število držav članic in bi bilo zanje lahko potrebno usklajeno evropsko ukrepanje. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega bi moral imeti Eurojust možnost, da na zaprosilo pristojnega organa države članice ali Komisije pomaga pri preiskavah, ki vključujejo samo to državo članico, vendar imajo posledice na ravni Unije. Primeri takih preiskav vključujejo zadeve, v katere je vpleten član institucije ali organa Unije. Zajemajo tudi zadeve, ki vključujejo večje število držav članic in bi bilo zanje lahko potrebno usklajeno evropsko ukrepanje.

| (14) | Pisna mnenja Eurojusta za države članice niso zavezujoča, vendar bi se bilo treba odzvati nanje v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Pisna mnenja Eurojusta za države članice niso zavezujoča, vendar bi se bilo treba odzvati nanje v skladu s to uredbo.

| (15) | Da bi zagotovili, da lahko Eurojust ustrezno podpira in usklajuje čezmejne preiskave, je potrebno, da imajo vsi nacionalni člani potrebna operativna pooblastila v zvezi s svojo državo članico in v skladu z njenim pravom, da lahko skladneje in učinkoviteje sodelujejo med seboj in z nacionalnimi organi. Nacionalnim članom bi bilo treba podeliti takšna pooblastila, ki bi Eurojustu omogočila, da ustrezno izpolni svojo nalogo. Ta pooblastila bi morala vključevati dostop do ustreznih informacij v nacionalnih javnih registrih, neposreden stik in izmenjavo informacij s pristojnimi organi ter sodelovanje v skupnih preiskovalnih enotah. Nacionalni člani lahko v skladu s svojim nacionalnim pravom ohranijo pooblastila, ki jih imajo kot nacionalni organi. V dogovoru s pristojnim nacionalnim organom ali v nujnih primerih lahko nacionalni člani odredijo tudi preiskovalne ukrepe in nadzorovane pošiljke ter izdajati in izvrševati zahtevke za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje. Ker se te pristojnosti izvajajo v skladu z nacionalnim pravom, bi morala biti sodišča držav članic pristojna za pregled navedenih ukrepov, v skladu z zahtevami in postopki, določenimi v nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(15)

Da bi zagotovili, da lahko Eurojust ustrezno podpira in usklajuje čezmejne preiskave, je potrebno, da imajo vsi nacionalni člani potrebna operativna pooblastila v zvezi s svojo državo članico in v skladu z njenim pravom, da lahko skladneje in učinkoviteje sodelujejo med seboj in z nacionalnimi organi. Nacionalnim članom bi bilo treba podeliti takšna pooblastila, ki bi Eurojustu omogočila, da ustrezno izpolni svojo nalogo. Ta pooblastila bi morala vključevati dostop do ustreznih informacij v nacionalnih javnih registrih, neposreden stik in izmenjavo informacij s pristojnimi organi ter sodelovanje v skupnih preiskovalnih enotah. Nacionalni člani lahko v skladu s svojim nacionalnim pravom ohranijo pooblastila, ki jih imajo kot nacionalni organi. V dogovoru s pristojnim nacionalnim organom ali v nujnih primerih lahko nacionalni člani odredijo tudi preiskovalne ukrepe in nadzorovane pošiljke ter izdajati in izvrševati zahtevke za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje. Ker se te pristojnosti izvajajo v skladu z nacionalnim pravom, bi morala biti sodišča držav članic pristojna za pregled navedenih ukrepov, v skladu z zahtevami in postopki, določenimi v nacionalnem pravu.

| (16) | Eurojustu je treba zagotoviti upravno in vodstveno strukturo, s katero bo lahko učinkoviteje izvajal svoje naloge in spoštoval načela, ki se uporabljajo za agencije Unije, pa tudi v celoti spoštoval temeljne pravice in svoboščine, pri čemer je treba ohraniti posebne značilnosti Eurojusta in zaščititi njegovo neodvisnost pri opravljanju njegovih operativnih funkcij. V ta namen bi bilo treba pojasniti funkcije nacionalnih članov, kolegija in upravnega direktorja ter ustanoviti izvršni odbor. |
| --- | --- |

(16)

Eurojustu je treba zagotoviti upravno in vodstveno strukturo, s katero bo lahko učinkoviteje izvajal svoje naloge in spoštoval načela, ki se uporabljajo za agencije Unije, pa tudi v celoti spoštoval temeljne pravice in svoboščine, pri čemer je treba ohraniti posebne značilnosti Eurojusta in zaščititi njegovo neodvisnost pri opravljanju njegovih operativnih funkcij. V ta namen bi bilo treba pojasniti funkcije nacionalnih članov, kolegija in upravnega direktorja ter ustanoviti izvršni odbor.

| (17) | Predpisati bi bilo treba določbe za jasno razlikovanje med operativno in upravljavsko funkcijo kolegija, pri tem pa čim bolj zmanjšati upravno breme nacionalnih članov, tako da je poudarek na operativnem delu Eurojusta. Upravljavske naloge kolegija bi morale vključevati zlasti sprejetje delovnih programov, proračuna, letnega poročila o dejavnostih in sklenitev delovnih dogovorov s partnerji. Kolegij bi moral izvrševati pooblastila organa za imenovanja v zvezi z upravnim direktorjem. Kolegij bi moral sprejeti tudi poslovnik Eurojusta. Ker bi ta poslovnik lahko vplival na pravosodne dejavnosti držav članic, bi bilo treba na Svet prenesti izvedbena pooblastila za odobritev teh pravil. |
| --- | --- |

(17)

Predpisati bi bilo treba določbe za jasno razlikovanje med operativno in upravljavsko funkcijo kolegija, pri tem pa čim bolj zmanjšati upravno breme nacionalnih članov, tako da je poudarek na operativnem delu Eurojusta. Upravljavske naloge kolegija bi morale vključevati zlasti sprejetje delovnih programov, proračuna, letnega poročila o dejavnostih in sklenitev delovnih dogovorov s partnerji. Kolegij bi moral izvrševati pooblastila organa za imenovanja v zvezi z upravnim direktorjem. Kolegij bi moral sprejeti tudi poslovnik Eurojusta. Ker bi ta poslovnik lahko vplival na pravosodne dejavnosti držav članic, bi bilo treba na Svet prenesti izvedbena pooblastila za odobritev teh pravil.

| (18) | Za izboljšanje upravljanja Eurojusta in poenostavitev njegovih postopkov bi bilo treba ustanoviti izvršni odbor, ki bi pomagal kolegiju pri njegovi upravljavski funkciji ter omogočil poenostavljen postopek odločanja o neoperativnih in strateških vprašanjih. |
| --- | --- |

(18)

Za izboljšanje upravljanja Eurojusta in poenostavitev njegovih postopkov bi bilo treba ustanoviti izvršni odbor, ki bi pomagal kolegiju pri njegovi upravljavski funkciji ter omogočil poenostavljen postopek odločanja o neoperativnih in strateških vprašanjih.

| (19) | Komisija bi morala biti zastopana v kolegiju, kadar ta izvaja svojo upravljavsko funkcijo. Predstavnik Komisije v kolegiju bi moral biti tudi njen predstavnik v izvršnem odboru, da se zagotovita neoperativen nadzor nad Eurojustom in njegovo strateško usmerjanje. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala biti zastopana v kolegiju, kadar ta izvaja svojo upravljavsko funkcijo. Predstavnik Komisije v kolegiju bi moral biti tudi njen predstavnik v izvršnem odboru, da se zagotovita neoperativen nadzor nad Eurojustom in njegovo strateško usmerjanje.

| (20) | Da bi zagotovili učinkovito tekoče upravljanje Eurojusta, bi moral biti upravni direktor njegov zakoniti zastopnik in upravitelj, odgovoren kolegiju. Upravni direktor bi moral pripravljati in izvrševati odločitve kolegija in izvršnega odbora. Upravni direktor bi moral biti imenovan na podlagi zaslug in dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili učinkovito tekoče upravljanje Eurojusta, bi moral biti upravni direktor njegov zakoniti zastopnik in upravitelj, odgovoren kolegiju. Upravni direktor bi moral pripravljati in izvrševati odločitve kolegija in izvršnega odbora. Upravni direktor bi moral biti imenovan na podlagi zaslug in dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj.

| (21) | Kolegij bi moral izmed nacionalnih članov izvoliti predsednika in dva podpredsednika Eurojusta za štiriletni mandat. Če je nacionalni član izvoljen na položaj predsednika, bi morala zadevna država članica imeti možnost napotiti drugo ustrezno usposobljeno osebo v nacionalni urad in zaprosi za nadomestilo iz proračuna Eurojusta. |
| --- | --- |

(21)

Kolegij bi moral izmed nacionalnih članov izvoliti predsednika in dva podpredsednika Eurojusta za štiriletni mandat. Če je nacionalni član izvoljen na položaj predsednika, bi morala zadevna država članica imeti možnost napotiti drugo ustrezno usposobljeno osebo v nacionalni urad in zaprosi za nadomestilo iz proračuna Eurojusta.

| (22) | Ustrezno usposobljene osebe so osebe, ki imajo potrebne kvalifikacije in izkušnje za opravljanje nalog, ki so potrebne za zagotavljanje učinkovitega delovanja nacionalnega urada. V zvezi s tem imajo lahko položaj namestnika ali pomočnika nacionalnega člana, ki je bil izvoljen za predsednika, ali pa bolj upravno ali tehnično funkcijo. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da odloči o svojih zahtevah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(22)

Ustrezno usposobljene osebe so osebe, ki imajo potrebne kvalifikacije in izkušnje za opravljanje nalog, ki so potrebne za zagotavljanje učinkovitega delovanja nacionalnega urada. V zvezi s tem imajo lahko položaj namestnika ali pomočnika nacionalnega člana, ki je bil izvoljen za predsednika, ali pa bolj upravno ali tehnično funkcijo. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da odloči o svojih zahtevah v zvezi s tem.

| (23) | Kvorum in postopke glasovanja bi bilo treba ustrezno urediti s poslovnikom Eurojusta. V izjemnih primerih, ko je odsoten tako nacionalni član kot njegov namestnik, bi moral imeti pomočnik zadevnega nacionalnega člana pravico, da glasuje na kolegiju, če ima pomočnik status pravosodnega funkcionarja, tj. tožilca, sodnika ali predstavnika pravosodnega organa. |
| --- | --- |

(23)

Kvorum in postopke glasovanja bi bilo treba ustrezno urediti s poslovnikom Eurojusta. V izjemnih primerih, ko je odsoten tako nacionalni član kot njegov namestnik, bi moral imeti pomočnik zadevnega nacionalnega člana pravico, da glasuje na kolegiju, če ima pomočnik status pravosodnega funkcionarja, tj. tožilca, sodnika ali predstavnika pravosodnega organa.

| (24) | Ker mehanizem za nadomestila vpliva na proračun, bi bilo treba s to uredbo na Svet prenesti izvedbena pooblastila za določitev tega mehanizma. |
| --- | --- |

(24)

Ker mehanizem za nadomestila vpliva na proračun, bi bilo treba s to uredbo na Svet prenesti izvedbena pooblastila za določitev tega mehanizma.

| (25) | Da bi okrepili učinkovitost in omogočili stalno dostopnost Eurojusta in njegovo posredovanje v nujnih primerih, bi bilo treba v njegovem okviru ustanoviti usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti. Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da so njeni predstavniki v usklajevalnem mehanizmu v stalni pripravljenosti na voljo za posredovanje 24 ur na dan in 7 dni v tednu. |
| --- | --- |

(25)

Da bi okrepili učinkovitost in omogočili stalno dostopnost Eurojusta in njegovo posredovanje v nujnih primerih, bi bilo treba v njegovem okviru ustanoviti usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti. Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da so njeni predstavniki v usklajevalnem mehanizmu v stalni pripravljenosti na voljo za posredovanje 24 ur na dan in 7 dni v tednu.

| (26) | V državah članicah bi bilo treba vzpostaviti nacionalne sisteme za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, da bi usklajevali delo nacionalnih korespondentov Eurojusta, nacionalnega korespondenta za področje terorizma, vseh nacionalnih korespondentov za vprašanja v zvezi s pristojnostjo EJT, nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in največ treh drugih kontaktnih točk ter predstavnikov mreže skupnih preiskovalnih enot in predstavnikov mrež, ustanovljenih s sklepi Sveta 2002/494/PNZ (6), 2007/845/PNZ (7) in 2008/852/PNZ (8). Države članice se lahko odločijo, da eno ali več od teh nalog izvaja isti nacionalni korespondent. |
| --- | --- |

(26)

V državah članicah bi bilo treba vzpostaviti nacionalne sisteme za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, da bi usklajevali delo nacionalnih korespondentov Eurojusta, nacionalnega korespondenta za področje terorizma, vseh nacionalnih korespondentov za vprašanja v zvezi s pristojnostjo EJT, nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in največ treh drugih kontaktnih točk ter predstavnikov mreže skupnih preiskovalnih enot in predstavnikov mrež, ustanovljenih s sklepi Sveta 2002/494/PNZ (6), 2007/845/PNZ (7) in 2008/852/PNZ (8). Države članice se lahko odločijo, da eno ali več od teh nalog izvaja isti nacionalni korespondent.

| (27) | Za spodbujanje in krepitev usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi organi, pristojnimi za preiskovanje in pregon, je bistveno, da Eurojust od nacionalnih organov prejme informacije, ki so potrebne za izvajanje njegovih nalog. V ta namen bi morali pristojni nacionalni organi brez nepotrebnega odlašanja obvestiti svoje nacionalne člane o ustanovitvi in rezultatih skupnih preiskovalnih enot. Nacionalni organi bi morali nacionalne organe brez nepotrebnega odlašanja obvestiti tudi o zadevah v pristojnosti Eurojusta, ki neposredno zadevajo vsaj tri države članice in v zvezi s katerimi so bila zaprosila ali odločitve glede pravosodnega sodelovanja poslana vsaj dvema državama članicama. V določenih okoliščinah bi morali nacionalne člane obvestiti tudi o sporih o pristojnosti, nadzorovanih pošiljkah in ponavljajočih se težavah pri pravosodnem sodelovanju. |
| --- | --- |

(27)

Za spodbujanje in krepitev usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi organi, pristojnimi za preiskovanje in pregon, je bistveno, da Eurojust od nacionalnih organov prejme informacije, ki so potrebne za izvajanje njegovih nalog. V ta namen bi morali pristojni nacionalni organi brez nepotrebnega odlašanja obvestiti svoje nacionalne člane o ustanovitvi in rezultatih skupnih preiskovalnih enot. Nacionalni organi bi morali nacionalne organe brez nepotrebnega odlašanja obvestiti tudi o zadevah v pristojnosti Eurojusta, ki neposredno zadevajo vsaj tri države članice in v zvezi s katerimi so bila zaprosila ali odločitve glede pravosodnega sodelovanja poslana vsaj dvema državama članicama. V določenih okoliščinah bi morali nacionalne člane obvestiti tudi o sporih o pristojnosti, nadzorovanih pošiljkah in ponavljajočih se težavah pri pravosodnem sodelovanju.

| (28) | Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (9) zagotavlja harmonizirana pravila o varstvu in prostem pretoku osebnih podatkov, ki se obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem. Da bi zagotovili enako raven varstva posameznikov prek pravno izvršljivih pravic v vsej Uniji in preprečili, da bi razlike ovirale izmenjavo osebnih podatkov med Eurojustom in pristojnimi organi v državah članicah, bi morala biti pravila o varstvu in prostem pretoku operativnih osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, skladna z Direktivo (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(28)

Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (9) zagotavlja harmonizirana pravila o varstvu in prostem pretoku osebnih podatkov, ki se obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem. Da bi zagotovili enako raven varstva posameznikov prek pravno izvršljivih pravic v vsej Uniji in preprečili, da bi razlike ovirale izmenjavo osebnih podatkov med Eurojustom in pristojnimi organi v državah članicah, bi morala biti pravila o varstvu in prostem pretoku operativnih osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, skladna z Direktivo (EU) 2016/680.

| (29) | Splošna pravila iz posebnega poglavja Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (10) o obdelavi operativnih osebnih podatkov bi se morala uporabljati brez poseganja v posebna pravila o varstvu podatkov iz te uredbe. Ta posebna pravila bi bilo treba obravnavati kot lex specialis v razmerju do določb iz navedenega poglavja Uredbe (EU) 2018/1725 (lex specialis derogat legi generali). Da bi se zmanjšala pravna razdrobljenost, bi morala biti posebna pravila o varstvu podatkov v tej uredbi skladna z načeli, na katerih temelji navedeno poglavje Uredbe (EU) 2018/1725, in z določbami navedene uredbe v zvezi z neodvisnim nadzorom, pravnimi sredstvi, odgovornostjo in kaznimi. |
| --- | --- |

(29)

Splošna pravila iz posebnega poglavja Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (10) o obdelavi operativnih osebnih podatkov bi se morala uporabljati brez poseganja v posebna pravila o varstvu podatkov iz te uredbe. Ta posebna pravila bi bilo treba obravnavati kot lex specialis v razmerju do določb iz navedenega poglavja Uredbe (EU) 2018/1725 (lex specialis derogat legi generali). Da bi se zmanjšala pravna razdrobljenost, bi morala biti posebna pravila o varstvu podatkov v tej uredbi skladna z načeli, na katerih temelji navedeno poglavje Uredbe (EU) 2018/1725, in z določbami navedene uredbe v zvezi z neodvisnim nadzorom, pravnimi sredstvi, odgovornostjo in kaznimi.

| (30) | Varstvo pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zahteva jasno razdelitev odgovornosti za varstvo podatkov na podlagi te uredbe. Države članice bi morale biti odgovorne za točnost podatkov, ki so jih poslale Eurojustu in ki jih je Eurojust nespremenjene obdelal, za posodabljanje teh podatkov in za zakonitost pošiljanja teh podatkov. Eurojust bi moral biti odgovoren za točnost podatkov, ki jih zagotovijo drugi pošiljatelji podatkov ali ki izhajajo iz Eurojustovih lastnih analiz ali zbiranja podatkov, ter za posodabljanje teh podatkov. Eurojust bi moral zagotoviti, da se podatki obdelujejo pošteno in zakonito ter da se zbirajo in obdelujejo za določen namen. Eurojust bi moral zagotoviti tudi, da so podatki ustrezni, relevantni in ne pretirani glede na namen, za katerega se obdelujejo, da se ne hranijo dlje, kot je to potrebno za zadevni namen, ter da se obdelujejo na način, ki zagotavlja ustrezno varnost osebnih podatkov in zaupnost obdelave podatkov. |
| --- | --- |

(30)

Varstvo pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zahteva jasno razdelitev odgovornosti za varstvo podatkov na podlagi te uredbe. Države članice bi morale biti odgovorne za točnost podatkov, ki so jih poslale Eurojustu in ki jih je Eurojust nespremenjene obdelal, za posodabljanje teh podatkov in za zakonitost pošiljanja teh podatkov. Eurojust bi moral biti odgovoren za točnost podatkov, ki jih zagotovijo drugi pošiljatelji podatkov ali ki izhajajo iz Eurojustovih lastnih analiz ali zbiranja podatkov, ter za posodabljanje teh podatkov. Eurojust bi moral zagotoviti, da se podatki obdelujejo pošteno in zakonito ter da se zbirajo in obdelujejo za določen namen. Eurojust bi moral zagotoviti tudi, da so podatki ustrezni, relevantni in ne pretirani glede na namen, za katerega se obdelujejo, da se ne hranijo dlje, kot je to potrebno za zadevni namen, ter da se obdelujejo na način, ki zagotavlja ustrezno varnost osebnih podatkov in zaupnost obdelave podatkov.

| (31) | V poslovnik Eurojusta bi bilo treba vključiti ustrezne zaščitne ukrepe za hrambo operativnih osebnih podatkov za namene arhiviranja v javnem interesu ali za statistične namene. |
| --- | --- |

(31)

V poslovnik Eurojusta bi bilo treba vključiti ustrezne zaščitne ukrepe za hrambo operativnih osebnih podatkov za namene arhiviranja v javnem interesu ali za statistične namene.

| (32) | Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti možnost uveljavljati pravico dostopa iz Uredbe (EU) 2018/1725. do operativnih osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj in jih obdeluje Eurojust. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko ta zahtevek v razumnih časovnih presledkih brezplačno vloži pri Eurojustu ali nacionalnemu nadzornemu organu v državi članici po lastni izbiri. |
| --- | --- |

(32)

Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti možnost uveljavljati pravico dostopa iz Uredbe (EU) 2018/1725. do operativnih osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj in jih obdeluje Eurojust. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko ta zahtevek v razumnih časovnih presledkih brezplačno vloži pri Eurojustu ali nacionalnemu nadzornemu organu v državi članici po lastni izbiri.

| (33) | Določbe o varstvu podatkov iz te uredbe ne posegajo v veljavna pravila o dopustnosti osebnih podatkov kot dokaza v predkazenskih in kazenskih postopkih. |
| --- | --- |

(33)

Določbe o varstvu podatkov iz te uredbe ne posegajo v veljavna pravila o dopustnosti osebnih podatkov kot dokaza v predkazenskih in kazenskih postopkih.

| (34) | Vsakršno obdelavo osebnih podatkov s strani Eurojusta v okviru njegovih pristojnosti za izpolnitev njegovih nalog bi bilo treba obravnavati kot obdelavo operativnih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(34)

Vsakršno obdelavo osebnih podatkov s strani Eurojusta v okviru njegovih pristojnosti za izpolnitev njegovih nalog bi bilo treba obravnavati kot obdelavo operativnih osebnih podatkov.

| (35) | Ker Eurojust obdeluje tudi upravne osebne podatke, ki niso povezani s kazenskimi preiskavami, bi morala za obdelavo takih podatkov veljati splošna pravila iz Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(35)

Ker Eurojust obdeluje tudi upravne osebne podatke, ki niso povezani s kazenskimi preiskavami, bi morala za obdelavo takih podatkov veljati splošna pravila iz Uredbe (EU) 2018/1725.

| (36) | Če operativne osebne podatke Eurojustu pošlje ali predloži država članica, bi moral pristojni organ, nacionalni član ali nacionalni korespondent za Eurojust imeti pravico zahtevati popravek ali izbris teh operativnih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(36)

Če operativne osebne podatke Eurojustu pošlje ali predloži država članica, bi moral pristojni organ, nacionalni član ali nacionalni korespondent za Eurojust imeti pravico zahtevati popravek ali izbris teh operativnih osebnih podatkov.

| (37) | Za dokaz skladnosti s to uredbo bi moral Eurojust ali pooblaščeni obdelovalec hraniti evidence o vseh vrstah dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. Eurojust in vsak pooblaščeni obdelovalec bi moral biti zavezan k sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP) in mu na zahtevo omogočiti dostop do evidenc, ki jih ima na voljo, da se lahko uporabijo za spremljanje teh operacij obdelave. Eurojust ali pooblaščeni obdelovalec, ko obdeluje osebne podatke v neavtomatiziranih sistemih obdelave, bi moral vzpostaviti učinkovite metode za dokazovanje zakonitosti obdelave, omogočanje notranjega spremljanja ter zagotavljanje neoporečnosti in varnosti podatkov, kot so dnevniki ali druge oblike evidentiranja. |
| --- | --- |

(37)

Za dokaz skladnosti s to uredbo bi moral Eurojust ali pooblaščeni obdelovalec hraniti evidence o vseh vrstah dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. Eurojust in vsak pooblaščeni obdelovalec bi moral biti zavezan k sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP) in mu na zahtevo omogočiti dostop do evidenc, ki jih ima na voljo, da se lahko uporabijo za spremljanje teh operacij obdelave. Eurojust ali pooblaščeni obdelovalec, ko obdeluje osebne podatke v neavtomatiziranih sistemih obdelave, bi moral vzpostaviti učinkovite metode za dokazovanje zakonitosti obdelave, omogočanje notranjega spremljanja ter zagotavljanje neoporečnosti in varnosti podatkov, kot so dnevniki ali druge oblike evidentiranja.

| (38) | Izvršni odbor Eurojusta bi moral določiti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki bi morala že biti članica osebja. Oseba, določena za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov Eurojusta, bi morala opraviti posebno usposabljanje iz prava in prakse s področja varstva podatkov za pridobitev strokovnega znanja na tem področju. Določiti bi bilo treba stopnjo potrebnega strokovnega znanja glede na izvedeno obdelavo podatkov in varstvo, ki je potrebno pri osebnih podatkih, ki jih obdeluje Eurojust. |
| --- | --- |

(38)

Izvršni odbor Eurojusta bi moral določiti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki bi morala že biti članica osebja. Oseba, določena za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov Eurojusta, bi morala opraviti posebno usposabljanje iz prava in prakse s področja varstva podatkov za pridobitev strokovnega znanja na tem področju. Določiti bi bilo treba stopnjo potrebnega strokovnega znanja glede na izvedeno obdelavo podatkov in varstvo, ki je potrebno pri osebnih podatkih, ki jih obdeluje Eurojust.

| (39) | ENVP bi moral biti odgovoren za spremljanje in zagotavljanje, da Eurojust pri obdelavi operativnih osebnih podatkov v celoti uporablja določbe o varstvu podatkov iz te uredbe. Na ENVP bi bilo treba prenesti pooblastila, ki bi mu omogočila učinkovito izpolnjevanje svojih nalog. ENVP bi moral imeti pravico, da se v zvezi s predloženimi zahtevki posvetuje z Eurojustom, da predloži zadeve Eurojustu za reševanje nastalih težav pri njegovi obdelavi operativnih osebnih podatkov, da pripravi predloge za izboljšanje varstva posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter da Eurojustu odredi, naj izvaja posebne operacije v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov. Tako ENVP potrebuje orodja, s katerimi zagotovi, da se njegove odredbe upoštevajo in izvedejo. Zato bi moral imeti pooblastilo, da Eurojust opozori. Opozoriti pomeni izdati ustno ali pisno opozorilo glede obveznosti Eurojusta, da izvrši odredbe ENVP ali upošteva njegove predloge ter pouk o ukrepih, ki se bodo uporabili v primeru neupoštevanja ali zavrnitve s strani Eurojusta. |
| --- | --- |

(39)

ENVP bi moral biti odgovoren za spremljanje in zagotavljanje, da Eurojust pri obdelavi operativnih osebnih podatkov v celoti uporablja določbe o varstvu podatkov iz te uredbe. Na ENVP bi bilo treba prenesti pooblastila, ki bi mu omogočila učinkovito izpolnjevanje svojih nalog. ENVP bi moral imeti pravico, da se v zvezi s predloženimi zahtevki posvetuje z Eurojustom, da predloži zadeve Eurojustu za reševanje nastalih težav pri njegovi obdelavi operativnih osebnih podatkov, da pripravi predloge za izboljšanje varstva posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter da Eurojustu odredi, naj izvaja posebne operacije v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov. Tako ENVP potrebuje orodja, s katerimi zagotovi, da se njegove odredbe upoštevajo in izvedejo. Zato bi moral imeti pooblastilo, da Eurojust opozori. Opozoriti pomeni izdati ustno ali pisno opozorilo glede obveznosti Eurojusta, da izvrši odredbe ENVP ali upošteva njegove predloge ter pouk o ukrepih, ki se bodo uporabili v primeru neupoštevanja ali zavrnitve s strani Eurojusta.

| (40) | Naloge in pooblastila ENVP, kot je pooblastilo, da Eurojustu odredi, da popravi operativne osebne podatke, ki jih je obdelal v nasprotju z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe, omeji njihovo obdelovanje ali jih izbriše, se ne bi smele nanašati na osebne podatke v dokumentaciji nacionalnih zadev. |
| --- | --- |

(40)

Naloge in pooblastila ENVP, kot je pooblastilo, da Eurojustu odredi, da popravi operativne osebne podatke, ki jih je obdelal v nasprotju z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe, omeji njihovo obdelovanje ali jih izbriše, se ne bi smele nanašati na osebne podatke v dokumentaciji nacionalnih zadev.

| (41) | Da bi olajšali sodelovanje med ENVP in nacionalnimi nadzornimi organi, vendar brez poseganja v neodvisnost ENVP ali v njegovo odgovornost za nadzor nad Eurojustom glede varstva podatkov, bi se ENVP in nacionalni nadzorni organi morali redno sestajati v okviru Evropskega odbora za varstvo podatkov v skladu s pravili o usklajenem nadzoru iz Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(41)

Da bi olajšali sodelovanje med ENVP in nacionalnimi nadzornimi organi, vendar brez poseganja v neodvisnost ENVP ali v njegovo odgovornost za nadzor nad Eurojustom glede varstva podatkov, bi se ENVP in nacionalni nadzorni organi morali redno sestajati v okviru Evropskega odbora za varstvo podatkov v skladu s pravili o usklajenem nadzoru iz Uredbe (EU) 2018/1725.

| (42) | Kot prvi prejemnik podatkov, ki jih posredujejo tretje države ali mednarodne organizacije oziroma ki prihajajo iz njih, na ozemlju Unije, bi Eurojust moral biti odgovoren za točnost teh podatkov. Eurojust bi moral sprejeti ukrepe, s katerimi bi lahko v največji možni meri preveril točnost podatkov ob njihovem prejemu ali ob dajanju teh podatkov na voljo drugim organom. |
| --- | --- |

(42)

Kot prvi prejemnik podatkov, ki jih posredujejo tretje države ali mednarodne organizacije oziroma ki prihajajo iz njih, na ozemlju Unije, bi Eurojust moral biti odgovoren za točnost teh podatkov. Eurojust bi moral sprejeti ukrepe, s katerimi bi lahko v največji možni meri preveril točnost podatkov ob njihovem prejemu ali ob dajanju teh podatkov na voljo drugim organom.

| (43) | Za Eurojust bi morala veljati splošna pravila o pogodbeni in nepogodbeni odgovornosti, ki se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije. |
| --- | --- |

(43)

Za Eurojust bi morala veljati splošna pravila o pogodbeni in nepogodbeni odgovornosti, ki se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije.

| (44) | Eurojustu bi bilo treba omogočiti izmenjavo ustreznih osebnih podatkov z drugimi institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije ter ohranjanje sodelovanja z njimi v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih ali njihovih nalog. |
| --- | --- |

(44)

Eurojustu bi bilo treba omogočiti izmenjavo ustreznih osebnih podatkov z drugimi institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije ter ohranjanje sodelovanja z njimi v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih ali njihovih nalog.

| (45) | Za zagotovitev omejitve namena je pomembno zagotoviti, da lahko Eurojust prenese osebne podatke tretjim državam in mednarodnim organizacijam le, če je to potrebno za preprečevanje kaznivih dejanj, ki spadajo med naloge Eurojusta, in boj proti njim. V ta namen je treba pri prenosu osebnih podatkov zagotoviti, da se prejemnik zaveže, da bo podatke uporabil ali jih nadalje prenesel pristojnemu organu tretje države samo za namen, za katerega so bili prvotno preneseni. Nadaljnji prenos podatkov bi moral potekati v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev omejitve namena je pomembno zagotoviti, da lahko Eurojust prenese osebne podatke tretjim državam in mednarodnim organizacijam le, če je to potrebno za preprečevanje kaznivih dejanj, ki spadajo med naloge Eurojusta, in boj proti njim. V ta namen je treba pri prenosu osebnih podatkov zagotoviti, da se prejemnik zaveže, da bo podatke uporabil ali jih nadalje prenesel pristojnemu organu tretje države samo za namen, za katerega so bili prvotno preneseni. Nadaljnji prenos podatkov bi moral potekati v skladu s to uredbo.

| (46) | Vse države članice so članice Mednarodne organizacije kriminalistične policije (Interpol). Interpol za izpolnjevanje svojih nalog prejema, shranjuje in razpošilja osebne podatke, s čimer pristojnim organom pomaga pri preprečevanju mednarodnega kriminala in boju proti njemu. Zato je primerno izboljšati sodelovanje med Unijo in Interpolom, in sicer s spodbujanjem učinkovite izmenjave osebnih podatkov, hkrati pa zagotavljati spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov. Pri prenosu operativnih osebnih podatkov od Eurojusta na Interpol in v države, ki imajo svoje predstavnike v Interpolu, bi se morala uporabljati ta uredba, zlasti določbe o mednarodnih prenosih. Ta uredba ne bi smela posegati v posebna pravila, določena v Skupnem stališču Sveta 2005/69/PNZ (11) in Sklepu Sveta 2007/533/PNZ (12). |
| --- | --- |

(46)

Vse države članice so članice Mednarodne organizacije kriminalistične policije (Interpol). Interpol za izpolnjevanje svojih nalog prejema, shranjuje in razpošilja osebne podatke, s čimer pristojnim organom pomaga pri preprečevanju mednarodnega kriminala in boju proti njemu. Zato je primerno izboljšati sodelovanje med Unijo in Interpolom, in sicer s spodbujanjem učinkovite izmenjave osebnih podatkov, hkrati pa zagotavljati spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov. Pri prenosu operativnih osebnih podatkov od Eurojusta na Interpol in v države, ki imajo svoje predstavnike v Interpolu, bi se morala uporabljati ta uredba, zlasti določbe o mednarodnih prenosih. Ta uredba ne bi smela posegati v posebna pravila, določena v Skupnem stališču Sveta 2005/69/PNZ (11) in Sklepu Sveta 2007/533/PNZ (12).

| (47) | Kadar Eurojust prenese operativne osebne podatke organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega na podlagi člena 218 PDEU, bi bilo zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov za zagotovitev upoštevanja skladnosti z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(47)

Kadar Eurojust prenese operativne osebne podatke organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega na podlagi člena 218 PDEU, bi bilo zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov za zagotovitev upoštevanja skladnosti z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

| (48) | Eurojust bi moral zagotoviti, da se prenos v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede samo, če je potreben za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, ter če je upravljavec v tretji državi ali mednarodni organizaciji organ, pristojen v smislu te uredbe. Prenos bi moral izvajati le Eurojust kot upravljavec. Tak prenos se lahko izvede v primerih, v katerih je Komisija sklenila, da zadevna tretja država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva, po zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov ali ko se uporabljajo odstopanja v posebnih primerih. |
| --- | --- |

(48)

Eurojust bi moral zagotoviti, da se prenos v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede samo, če je potreben za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, ter če je upravljavec v tretji državi ali mednarodni organizaciji organ, pristojen v smislu te uredbe. Prenos bi moral izvajati le Eurojust kot upravljavec. Tak prenos se lahko izvede v primerih, v katerih je Komisija sklenila, da zadevna tretja država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva, po zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov ali ko se uporabljajo odstopanja v posebnih primerih.

| (49) | Eurojustu bi bilo treba omogočiti prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi sklepa Komisije, da zadevna država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti), ali, če ni sklepa o ustreznosti, na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija v skladu s členom 218 PDEU, ali sporazuma o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenega med Eurojustom in zadevno tretjo državo pred začetkom uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Eurojustu bi bilo treba omogočiti prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi sklepa Komisije, da zadevna država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti), ali, če ni sklepa o ustreznosti, na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija v skladu s členom 218 PDEU, ali sporazuma o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenega med Eurojustom in zadevno tretjo državo pred začetkom uporabe te uredbe.

| (50) | Če kolegij opredeli operativno potrebo za sodelovanje s tretjo državo ali mednarodno organizacijo, bi moral imeti možnost predlagati Svetu, naj Komisijo opozori na potrebo po sklepu o ustreznosti ali priporočilu za začetek pogajanj o mednarodnem sporazumu na podlagi člena 218 PDEU. |
| --- | --- |

(50)

Če kolegij opredeli operativno potrebo za sodelovanje s tretjo državo ali mednarodno organizacijo, bi moral imeti možnost predlagati Svetu, naj Komisijo opozori na potrebo po sklepu o ustreznosti ali priporočilu za začetek pogajanj o mednarodnem sporazumu na podlagi člena 218 PDEU.

| (51) | Prenosi, ki ne temeljijo na sklepu o ustreznosti, bi morali biti dovoljeni samo, če so bili v pravno zavezujočem instrumentu določeni ustrezni zaščitni ukrepi, ki zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, ali če je Eurojust ocenil vse okoliščine pri prenosu podatkov in na podlagi te ocene meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov. Takšni pravno zavezujoči instrumenti bi na primer lahko bili pravno zavezujoči dvostranski sporazumi, ki so jih sklenile države članice in se izvajajo v okviru njihovega pravnega reda ter bi jih lahko uveljavljali posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, iz zadevnih držav in ki zagotavljajo skladnost z zahtevami glede varstva podatkov in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tudi pravico do učinkovitega upravnega ali sodnega varstva. Eurojust bi moral imeti možnost upoštevati sporazume o sodelovanju, ki so jih sklenili Eurojust in tretje države ter ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov pri ocenjevanju vseh okoliščin pri prenosu podatkov. Prav tako bi moral imeti možnost upoštevati dejstvo, da bodo za prenos osebnih podatkov veljale obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti, ki zagotavljajo, da se podatki ne obdelujejo za druge namene kot za namen prenosa. Poleg tega pa bi moral tudi upoštevati, da se osebni podatki ne bodo uporabljali za zahtevo smrtne kazni, njen izrek ali njeno izvršitev ali kakršno koli obliko krutega in nečloveškega ravnanja. Čeprav bi se ti pogoji lahko šteli za ustrezne zaščitne ukrepe za prenos podatkov, bi moral imeti Eurojust možnost zahtevati dodatne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(51)

Prenosi, ki ne temeljijo na sklepu o ustreznosti, bi morali biti dovoljeni samo, če so bili v pravno zavezujočem instrumentu določeni ustrezni zaščitni ukrepi, ki zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, ali če je Eurojust ocenil vse okoliščine pri prenosu podatkov in na podlagi te ocene meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov. Takšni pravno zavezujoči instrumenti bi na primer lahko bili pravno zavezujoči dvostranski sporazumi, ki so jih sklenile države članice in se izvajajo v okviru njihovega pravnega reda ter bi jih lahko uveljavljali posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, iz zadevnih držav in ki zagotavljajo skladnost z zahtevami glede varstva podatkov in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tudi pravico do učinkovitega upravnega ali sodnega varstva. Eurojust bi moral imeti možnost upoštevati sporazume o sodelovanju, ki so jih sklenili Eurojust in tretje države ter ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov pri ocenjevanju vseh okoliščin pri prenosu podatkov. Prav tako bi moral imeti možnost upoštevati dejstvo, da bodo za prenos osebnih podatkov veljale obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti, ki zagotavljajo, da se podatki ne obdelujejo za druge namene kot za namen prenosa. Poleg tega pa bi moral tudi upoštevati, da se osebni podatki ne bodo uporabljali za zahtevo smrtne kazni, njen izrek ali njeno izvršitev ali kakršno koli obliko krutega in nečloveškega ravnanja. Čeprav bi se ti pogoji lahko šteli za ustrezne zaščitne ukrepe za prenos podatkov, bi moral imeti Eurojust možnost zahtevati dodatne zaščitne ukrepe.

| (52) | V primerih, ko ni sklepa o ustreznosti ali ustreznih zaščitnih ukrepov, bi se prenos ali skupina prenosov lahko izvedla le v specifičnih okoliščinah, če je to potrebno za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe ali zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar je to določeno v pravu države članice, ki prenaša osebne podatke, za preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države, v posameznih primerih za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, ali v posameznem primeru zaradi uveljavitve, izvajanja ali obrambe pravnih zahtevkov. Ta odstopanja bi bilo treba razlagati restriktivno in ne bi smela omogočati pogostih, množičnih in strukturnih prenosov osebnih podatkov, niti obsežnih prenosov podatkov, ampak bi morala biti omejena na podatke, ki so nujno potrebni. Te prenose bi bilo treba dokumentirati ter jih na zahtevo dati na voljo ENVP, da se lahko spremlja zakonitost prenosa. |
| --- | --- |

(52)

V primerih, ko ni sklepa o ustreznosti ali ustreznih zaščitnih ukrepov, bi se prenos ali skupina prenosov lahko izvedla le v specifičnih okoliščinah, če je to potrebno za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe ali zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar je to določeno v pravu države članice, ki prenaša osebne podatke, za preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države, v posameznih primerih za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, ali v posameznem primeru zaradi uveljavitve, izvajanja ali obrambe pravnih zahtevkov. Ta odstopanja bi bilo treba razlagati restriktivno in ne bi smela omogočati pogostih, množičnih in strukturnih prenosov osebnih podatkov, niti obsežnih prenosov podatkov, ampak bi morala biti omejena na podatke, ki so nujno potrebni. Te prenose bi bilo treba dokumentirati ter jih na zahtevo dati na voljo ENVP, da se lahko spremlja zakonitost prenosa.

| (53) | V izjemnih primerih bi Eurojust moral imeti možnost, da za doseganje svojih ciljev podaljša roke hrambe operativnih osebnih podatkov, in sicer ob upoštevanju načela omejitve namena, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru vseh njegovih dejavnosti. Takšne odločitve bi bilo treba sprejeti po pazljivi preučitvi vseh zadevnih interesov, tudi interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, bi se bilo treba za vsako podaljšanje rokov za obdelavo osebnih podatkov odločiti le, če obstaja posebna potreba po zagotavljanju pomoči v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(53)

V izjemnih primerih bi Eurojust moral imeti možnost, da za doseganje svojih ciljev podaljša roke hrambe operativnih osebnih podatkov, in sicer ob upoštevanju načela omejitve namena, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru vseh njegovih dejavnosti. Takšne odločitve bi bilo treba sprejeti po pazljivi preučitvi vseh zadevnih interesov, tudi interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, bi se bilo treba za vsako podaljšanje rokov za obdelavo osebnih podatkov odločiti le, če obstaja posebna potreba po zagotavljanju pomoči v skladu s to uredbo.

| (54) | Eurojust bi moral še naprej ohranjati privilegiran odnos z Evropsko pravosodno mrežo, ki temelji na posvetovanju in dopolnjevanju. Ta uredba bi morala prispevati k pojasnitvi vloge Eurojusta in Evropske pravosodne mreže ter njunega medsebojnega odnosa in pri tem upoštevati posebnosti Evropske pravosodne mreže. |
| --- | --- |

(54)

Eurojust bi moral še naprej ohranjati privilegiran odnos z Evropsko pravosodno mrežo, ki temelji na posvetovanju in dopolnjevanju. Ta uredba bi morala prispevati k pojasnitvi vloge Eurojusta in Evropske pravosodne mreže ter njunega medsebojnega odnosa in pri tem upoštevati posebnosti Evropske pravosodne mreže.

| (55) | Eurojust bi moral ohranjati sodelovanje z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, EJT, pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog. |
| --- | --- |

(55)

Eurojust bi moral ohranjati sodelovanje z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, EJT, pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog.

| (56) | Za izboljšanje operativnega sodelovanja med Eurojustom in Europolom ter zlasti za vzpostavitev povezav med podatki, ki jih že ima eden od njiju, bi moral Eurojust Europolu omogočiti dostop do svojih podatkov na podlagi sistema zadetek/ni zadetka. Eurojust in Europol bi morala zagotoviti, da so sklenjeni dogovori, potrebni za optimiziranje njunega operativnega sodelovanja, ob ustreznem upoštevanju njunih mandatov ter morebitnih omejitev s strani držav članic. Ti delovni dogovori bi jima morali zagotavljati dostop do vseh informacij, ki so bile Europolu posredovane za namen navzkrižnega preverjanja, in možnost vzajemnega iskanja po teh informacijah, in sicer v skladu s posebnimi zaščitnimi ukrepi in jamstvi za varstvo podatkov iz te uredbe. Vsakršen dostop Europola do podatkov, ki jih ima Eurojust, bi bilo treba tehnično omejiti na informacije, povezane z mandatoma teh agencij Unije. |
| --- | --- |

(56)

Za izboljšanje operativnega sodelovanja med Eurojustom in Europolom ter zlasti za vzpostavitev povezav med podatki, ki jih že ima eden od njiju, bi moral Eurojust Europolu omogočiti dostop do svojih podatkov na podlagi sistema zadetek/ni zadetka. Eurojust in Europol bi morala zagotoviti, da so sklenjeni dogovori, potrebni za optimiziranje njunega operativnega sodelovanja, ob ustreznem upoštevanju njunih mandatov ter morebitnih omejitev s strani držav članic. Ti delovni dogovori bi jima morali zagotavljati dostop do vseh informacij, ki so bile Europolu posredovane za namen navzkrižnega preverjanja, in možnost vzajemnega iskanja po teh informacijah, in sicer v skladu s posebnimi zaščitnimi ukrepi in jamstvi za varstvo podatkov iz te uredbe. Vsakršen dostop Europola do podatkov, ki jih ima Eurojust, bi bilo treba tehnično omejiti na informacije, povezane z mandatoma teh agencij Unije.

| (57) | Eurojust in Europol bi morala obveščati drug drugega o vseh dejavnostih, ki vključuje financiranje skupnih preiskovalnih enot. |
| --- | --- |

(57)

Eurojust in Europol bi morala obveščati drug drugega o vseh dejavnostih, ki vključuje financiranje skupnih preiskovalnih enot.

| (58) | Eurojustu bi bilo treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog, ob popolnem spoštovanju varstva zasebnosti ter drugih temeljnih pravic in svoboščin. |
| --- | --- |

(58)

Eurojustu bi bilo treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog, ob popolnem spoštovanju varstva zasebnosti ter drugih temeljnih pravic in svoboščin.

| (59) | Eurojust bi moral okrepiti svoje sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami na podlagi strategije, vzpostavljene ob posvetovanju s Komisijo. Zato bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Eurojust v tretje države napotil pravosodne funkcionarje za zvezo, da bi se izpolnili cilji, podobni ciljem pravosodnih funkcionarjev za zvezo, ki jih države članice začasno dodelijo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 96/277/PNZ (13). |
| --- | --- |

(59)

Eurojust bi moral okrepiti svoje sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami na podlagi strategije, vzpostavljene ob posvetovanju s Komisijo. Zato bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Eurojust v tretje države napotil pravosodne funkcionarje za zvezo, da bi se izpolnili cilji, podobni ciljem pravosodnih funkcionarjev za zvezo, ki jih države članice začasno dodelijo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 96/277/PNZ (13).

| (60) | Zagotoviti bi bilo treba, da lahko Eurojust usklajuje izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje, ki jih je izdala tretja država, če te zahteve v okviru iste preiskave zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah. Eurojust bi moral tako usklajevanje izvajati le s soglasjem zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(60)

Zagotoviti bi bilo treba, da lahko Eurojust usklajuje izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje, ki jih je izdala tretja država, če te zahteve v okviru iste preiskave zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah. Eurojust bi moral tako usklajevanje izvajati le s soglasjem zadevnih držav članic.

| (61) | Da bi zagotovili popolno samostojnost in neodvisnost Eurojusta, bi mu bilo treba zagotoviti avtonomni proračun, ki zadostuje za ustrezno izvajanje njegovega dela, prihodki pa bi morali biti zlasti prispevki iz proračuna Unije, razen kar zadeva plače in druge prejemke nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov, ki bremenijo njihove države članice. Za prispevek Unije in druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov bi moralo opravljati Računsko sodišče, nato pa bi jo moral Odbor za proračunski nadzor Evropskega parlamenta potrditi. |
| --- | --- |

(61)

Da bi zagotovili popolno samostojnost in neodvisnost Eurojusta, bi mu bilo treba zagotoviti avtonomni proračun, ki zadostuje za ustrezno izvajanje njegovega dela, prihodki pa bi morali biti zlasti prispevki iz proračuna Unije, razen kar zadeva plače in druge prejemke nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov, ki bremenijo njihove države članice. Za prispevek Unije in druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov bi moralo opravljati Računsko sodišče, nato pa bi jo moral Odbor za proračunski nadzor Evropskega parlamenta potrditi.

| (62) | Da bi povečali preglednost in demokratični nadzor nad Eurojustom, je treba zagotoviti mehanizem na podlagi člena 85(1) PDEU, da bodo lahko Evropski parlament in nacionalni parlamenti skupaj ocenili dejavnosti Eurojusta. Ocenjevanje bi moralo potekati v okviru medparlamentarne seje odbora v prostorih Evropskega parlamenta v Bruslju, na njej pa bi sodelovali člani pristojnih odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Medparlamentarna seja odbora bi morala v celoti spoštovati neodvisnost Eurojusta pri izvajanju ukrepov v posebnih operativnih zadevah in kar zadeva obveznost glede nerazkrivanja in zaupnosti. |
| --- | --- |

(62)

Da bi povečali preglednost in demokratični nadzor nad Eurojustom, je treba zagotoviti mehanizem na podlagi člena 85(1) PDEU, da bodo lahko Evropski parlament in nacionalni parlamenti skupaj ocenili dejavnosti Eurojusta. Ocenjevanje bi moralo potekati v okviru medparlamentarne seje odbora v prostorih Evropskega parlamenta v Bruslju, na njej pa bi sodelovali člani pristojnih odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Medparlamentarna seja odbora bi morala v celoti spoštovati neodvisnost Eurojusta pri izvajanju ukrepov v posebnih operativnih zadevah in kar zadeva obveznost glede nerazkrivanja in zaupnosti.

| (63) | Primerno je, da se uporaba te uredbe redno ocenjuje. |
| --- | --- |

(63)

Primerno je, da se uporaba te uredbe redno ocenjuje.

| (64) | Delovanje Eurojusta bi moralo biti pregledno v skladu s členom 15(3) PDEU. Kolegij bi moral sprejeti posebne določbe o tem, kako se zagotovi pravica javnosti do dostopa do dokumentov. Nobena določba v tej uredbi nima namena omejevati pravice javnosti do dostopa do dokumentov, ki je zagotovljena v Uniji in državah članicah, zlasti na podlagi člena 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Splošna pravila o preglednosti, ki se uporabljajo za agencije Unije, bi morala veljati tudi za Eurojust, vendar tako, da v okviru njegovih operativnih dejavnosti nikakor ne bi bila ogrožena obveznost glede zaupnosti. Enako bi bilo treba pri upravnih poizvedbah, ki jih izvaja Evropski varuh človekovih pravic, spoštovati obveznosti Eurojusta glede zaupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Delovanje Eurojusta bi moralo biti pregledno v skladu s členom 15(3) PDEU. Kolegij bi moral sprejeti posebne določbe o tem, kako se zagotovi pravica javnosti do dostopa do dokumentov. Nobena določba v tej uredbi nima namena omejevati pravice javnosti do dostopa do dokumentov, ki je zagotovljena v Uniji in državah članicah, zlasti na podlagi člena 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Splošna pravila o preglednosti, ki se uporabljajo za agencije Unije, bi morala veljati tudi za Eurojust, vendar tako, da v okviru njegovih operativnih dejavnosti nikakor ne bi bila ogrožena obveznost glede zaupnosti. Enako bi bilo treba pri upravnih poizvedbah, ki jih izvaja Evropski varuh človekovih pravic, spoštovati obveznosti Eurojusta glede zaupnosti.

| (65) | Poleg tega bi moral Eurojust za večjo preglednost pri svojih odnosih z državljani Unije in povečanje svoje odgovornosti na svojem spletnem mestu objaviti seznam članov izvršnega odbora in, kadar je to primerno, povzetke izidov sej izvršnega odbora, pri čemer bi se upoštevale zahteve glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega bi moral Eurojust za večjo preglednost pri svojih odnosih z državljani Unije in povečanje svoje odgovornosti na svojem spletnem mestu objaviti seznam članov izvršnega odbora in, kadar je to primerno, povzetke izidov sej izvršnega odbora, pri čemer bi se upoštevale zahteve glede varstva podatkov.

| (66) | Za Eurojust bi bilo treba uporabljati Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(66)

Za Eurojust bi bilo treba uporabljati Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (67) | Za Eurojust bi bilo treba uporabljati Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(67)

Za Eurojust bi bilo treba uporabljati Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (68) | Potrebne določbe glede namestitve Eurojusta v državi članici, v kateri ima sedež, tj. na Nizozemskem, in posebna pravila, ki se uporabljajo za vse člane osebja Eurojusta in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Država članica gostiteljica bi morala zagotoviti kar najboljše možne pogoje za zagotovitev delovanja Eurojusta, vključno z večjezičnim, evropsko naravnanim šolanjem in ustreznimi prometnimi povezavami, da bi lahko pridobila visokokakovostne človeške vire s čim širšega geografskega območja. |
| --- | --- |

(68)

Potrebne določbe glede namestitve Eurojusta v državi članici, v kateri ima sedež, tj. na Nizozemskem, in posebna pravila, ki se uporabljajo za vse člane osebja Eurojusta in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Država članica gostiteljica bi morala zagotoviti kar najboljše možne pogoje za zagotovitev delovanja Eurojusta, vključno z večjezičnim, evropsko naravnanim šolanjem in ustreznimi prometnimi povezavami, da bi lahko pridobila visokokakovostne človeške vire s čim širšega geografskega območja.

| (69) | Eurojust, kakor ga ustanavlja ta uredba, bi moral biti pravni naslednik Eurojusta, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ, v vseh njegovih pogodbenih obveznostih, vključno s pogodbami o zaposlitvi, ter v vseh njegovih nepogodbenih obveznostih in lastninskih razmerjih. Mednarodni sporazumi, ki jih je sklenil Eurojust, kakor je bil ustanovljen z navedenim sklepom, bi morali ostati veljavni. |
| --- | --- |

(69)

Eurojust, kakor ga ustanavlja ta uredba, bi moral biti pravni naslednik Eurojusta, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ, v vseh njegovih pogodbenih obveznostih, vključno s pogodbami o zaposlitvi, ter v vseh njegovih nepogodbenih obveznostih in lastninskih razmerjih. Mednarodni sporazumi, ki jih je sklenil Eurojust, kakor je bil ustanovljen z navedenim sklepom, bi morali ostati veljavni.

| (70) | Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitve subjekta, pristojnega za podporo in krepitev usklajevanja in sodelovanja med pravosodnimi organi držav članic v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(70)

Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitve subjekta, pristojnega za podporo in krepitev usklajevanja in sodelovanja med pravosodnimi organi držav članic v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (71) | V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.

| (72) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (73) | Opravljeno je bilo posvetovanje z ENVP v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (16), ki je podal mnenje 5. marca 2014. |
| --- | --- |

(73)

Opravljeno je bilo posvetovanje z ENVP v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (16), ki je podal mnenje 5. marca 2014.

| (74) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in jamstva ter upošteva načela, priznana zlasti v Listini – |
| --- | --- |

(74)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in jamstva ter upošteva načela, priznana zlasti v Listini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

USTANOVITEV, CILJI IN NALOGE EUROJUSTA

Člen 1

Ustanovitev Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

1.   Ustanovi se Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust).

2.   Eurojust, kakor je ustanovljen s to uredbo, nadomesti in nasledi Eurojust, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ.

3.   Eurojust ima pravno osebnost.

Člen 2

Naloge

1.   Eurojust podpira in krepi usklajevanje in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskovanje in pregon, v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, za katera je v skladu s členom 3(1) in (3) pristojen Eurojust, kadar se ta kazniva dejanja nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, in sicer na podlagi operacij, ki jih izvajajo organi držav članic, Europol, EJT in OLAF, ter informacij, ki jih ti pošljejo.

2.   Eurojust pri izvajanju svojih nalog:

| (a) | upošteva vsako zaprosilo pristojnega organa države članice oziroma informacije, ki jih posredujejo organi, institucije, telesa, uradi in agencije Unije, pristojni na podlagi določb, sprejetih v okviru Pogodb, in vseh informacij, ki jih zbere Eurojust sam; |
| --- | --- |

(a)

upošteva vsako zaprosilo pristojnega organa države članice oziroma informacije, ki jih posredujejo organi, institucije, telesa, uradi in agencije Unije, pristojni na podlagi določb, sprejetih v okviru Pogodb, in vseh informacij, ki jih zbere Eurojust sam;

| (b) | lajša izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njem, tudi zaprosil in odločitev na podlagi pravnih aktov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(b)

lajša izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njem, tudi zaprosil in odločitev na podlagi pravnih aktov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

3.   Eurojust izvršuje svoje naloge na zahtevo pristojnih organov držav članic, na lastno pobudo ali na zahtevo EJT v mejah pristojnosti EJT.

Člen 3

Pristojnosti Eurojusta

1.   Eurojust je pristojen za obravnavo oblik kaznivih dejanj, ki so navedene v Prilogi I. Vendar od datuma, ko EJT prevzame svoje preiskovalne in tožilske naloge v skladu s členom 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, Eurojust ne izvršuje svoje pristojnosti v zvezi s kaznivimi dejanji, za obravnavo katerih izvršuje svojo pristojnost EJT, razen v primerih, ki vključujejo tudi države članice, ki niso vključene v okrepljeno sodelovanje za ustanovitev EJT, ter na zahtevo teh držav članic ali EJT.

2.   Eurojust izvršuje svojo pristojnost za kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, v primerih, ki vključujejo države članice, vključene v okrepljeno sodelovanje za ustanovitev EJT, za katere pa EJT ni pristojen ali se odloči, da svoje pristojnosti ne bo izvrševal.

Z namenom lažjega izvajanja pristojnosti Eurojusta v skladu s tem odstavkom se Eurojust, EJT in zadevne države članice medsebojno sodelujejo in se posvetujejo. Praktične podrobnosti o izvajanju pristojnosti Eurojusta v skladu s tem odstavkom ureja delovni dogovor iz člena 47(3).

3.   Kar zadeva oblike kaznivih dejanj, ki niso navedene v Prilogi I, lahko Eurojust v skladu s svojimi nalogami na zaprosilo pristojnega organa države članice pomaga pri preiskovanju in pregonu.

4.   Eurojust je pristojen tudi za obravnavo kaznivih dejanj, povezanih s kaznivimi dejanji, navedenimi v Prilogi I. Za povezana kazniva dejanja se štejejo naslednje vrste kaznivih dejanj:

| (a) | kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za storitev hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za storitev hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I;

| (b) | kazniva dejanja, storjena z namenom lajšanja ali storitve hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

kazniva dejanja, storjena z namenom lajšanja ali storitve hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I;

| (c) | kazniva dejanja, storjena z namenom zagotovitve nekaznovanosti storilcev hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I. |
| --- | --- |

(c)

kazniva dejanja, storjena z namenom zagotovitve nekaznovanosti storilcev hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I.

5.   Eurojust lahko na zaprosilo pristojnega organa države članice pomaga tudi pri preiskovanju in pregonu, ki se nanašata samo na to državo članico in tretjo državo, če je bil z navedeno tretjo državo sklenjen sporazum ali dogovor o sodelovanju na podlagi člena 52, ali če je v posebnem primeru nudenje tovrstne pomoči bistvenega pomena.

6.   Eurojust lahko na zaprosilo pristojnega organa države članice ali Komisije pomaga pri preiskovanju in pregonu, ki se nanašata samo na to državo članico, vendar imata posledice na ravni Unije. Preden ukrepa na zaprosilo Komisije, se Eurojust posvetuje s pristojnim organom zadevne države članice. Ta pristojni organ lahko v roku, ki ga določi Eurojust, nasprotuje Eurojustovi izvršitvi zaprosila, v vsakem primeru pa utemelji svoje stališče.

Člen 4

Operativne funkcije Eurojusta

1.   Eurojust:

| (a) | obvešča pristojne organe držav članic o preiskovanju in pregonu, o katerih je bil obveščen in ki imajo posledice na ravni Unije oziroma lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene; |
| --- | --- |

(a)

obvešča pristojne organe držav članic o preiskovanju in pregonu, o katerih je bil obveščen in ki imajo posledice na ravni Unije oziroma lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene;

| (b) | pomaga na zaprosilo pristojnih organov držav članic, tako da jim zagotovi najboljše možno usklajevanje preiskovanja in pregona; |
| --- | --- |

(b)

pomaga na zaprosilo pristojnih organov držav članic, tako da jim zagotovi najboljše možno usklajevanje preiskovanja in pregona;

| (c) | pomaga izboljšati sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic, predvsem na podlagi Europolovih analiz; |
| --- | --- |

(c)

pomaga izboljšati sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic, predvsem na podlagi Europolovih analiz;

| (d) | sodeluje in se posvetuje z Evropsko pravosodno mrežo v kazenskih zadevah, vključno z uporabo njene dokumentarne podatkovne zbirke in prispevanjem k njenemu izboljšanju; |
| --- | --- |

(d)

sodeluje in se posvetuje z Evropsko pravosodno mrežo v kazenskih zadevah, vključno z uporabo njene dokumentarne podatkovne zbirke in prispevanjem k njenemu izboljšanju;

| (e) | tesno sodeluje z EJT v zadevah glede njegove pristojnosti; |
| --- | --- |

(e)

tesno sodeluje z EJT v zadevah glede njegove pristojnosti;

| (f) | zagotavlja operativno, tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami. |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja operativno, tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami.

| (g) | podpira centre specializiranega strokovnega znanja Unije, ki so jih razvili Europol in druge institucije, organi, uradi ter agencije Unije, in v njih sodeluje, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(g)

podpira centre specializiranega strokovnega znanja Unije, ki so jih razvili Europol in druge institucije, organi, uradi ter agencije Unije, in v njih sodeluje, kadar je to ustrezno;

| (h) | sodeluje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter mrežami, ustanovljenimi na območju svobode, varnosti in pravice, ki ga ureja naslov V PDEU; |
| --- | --- |

(h)

sodeluje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter mrežami, ustanovljenimi na območju svobode, varnosti in pravice, ki ga ureja naslov V PDEU;

| (i) | podpira ukrepe držav članic v boju proti hudim oblikam kaznivih dejanj iz Priloge I. |
| --- | --- |

(i)

podpira ukrepe držav članic v boju proti hudim oblikam kaznivih dejanj iz Priloge I.

2.   Eurojust lahko pri izvajanju svojih nalog obrazloženo zaprosi, da pristojni organi zadevnih držav članic:

| (a) | izvedejo preiskavo ali pregon določenih dejanj; |
| --- | --- |

(a)

izvedejo preiskavo ali pregon določenih dejanj;

| (b) | sprejmejo, da je eden izmed njih v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona; |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo, da je eden izmed njih v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona;

| (c) | usklajujejo dejavnosti med pristojnimi organi zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

(c)

usklajujejo dejavnosti med pristojnimi organi zadevnih držav članic;

| (d) | v skladu z ustreznimi instrumenti sodelovanja ustanovijo skupne preiskovalne skupine; |
| --- | --- |

(d)

v skladu z ustreznimi instrumenti sodelovanja ustanovijo skupne preiskovalne skupine;

| (e) | ga seznanijo z vsako informacijo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(e)

ga seznanijo z vsako informacijo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog;

| (f) | izvedejo posebne preiskovalne ukrepe; |
| --- | --- |

(f)

izvedejo posebne preiskovalne ukrepe;

| (g) | sprejmejo katere koli druge ukrepe, ki so potrebni zaradi preiskave ali pregona. |
| --- | --- |

(g)

sprejmejo katere koli druge ukrepe, ki so potrebni zaradi preiskave ali pregona.

3.   Eurojust lahko tudi:

| (a) | zagotavlja mnenja Europolu na podlagi analiz, ki jih ta izvaja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja mnenja Europolu na podlagi analiz, ki jih ta izvaja;

| (b) | zagotavlja logistično podporo, vključno s pomočjo pri prevajanju, tolmačenju in organizaciji usklajevalnih sestankov. |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja logistično podporo, vključno s pomočjo pri prevajanju, tolmačenju in organizaciji usklajevalnih sestankov.

4.   Kadar se dve ali več držav članic ne more dogovoriti, katere izmed njih bi morale izvesti preiskavo ali pregon na podlagi zaprosila iz točke (a) ali (b) odstavka 2, Eurojust izda pisno mnenje o zadevi. Eurojust mnenje takoj pošlje zadevnim državam članicam.

5.   Eurojust na zahtevo pristojnega organa ali na lastno pobudo izda pisno mnenje o ponavljajočih se zavrnitvah ali težavah v zvezi z izvršitvijo zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njih, vključno z zaprosili in odločitvami, ki temeljijo na instrumentih, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, če navedenih primerov ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom pristojnih nacionalnih organov ali z vključitvijo zadevnih nacionalnih članov. Eurojust mnenje takoj pošlje zadevnim državam članicam.

6.   Pristojni organi zadevnih držav članic se brez nepotrebnega odlašanja odzovejo na zahteve Eurojusta iz odstavka 2 in pisna mnenja iz odstavka 4 ali 5. Pristojni organi držav članic lahko ne ravnajo skladno z zahtevo ali ne upoštevajo pisnega mnenja, če bi ravnanje v skladu z zahtevo ali mnenjem škodilo temeljnim interesom nacionalne varnosti ali ogrozilo uspeh preiskave v teku ali varnost posameznika.

Člen 5

Izvrševanje operativnih in drugih funkcij

1.   Eurojust pri sprejemanju katerega koli izmed ukrepov iz člena 4(1) ali (2) deluje prek enega ali več zadevnih nacionalnih članov. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se kolegij posveti operativnim vprašanjem in katerim koli drugim vprašanjem, ki so neposredno povezana z operativnimi zadevami. Z upravnimi zadevami se kolegij ukvarja le toliko, kolikor je potrebno za zagotovitev, da se izpolnijo operativne funkcije.

2.   Eurojust deluje kot kolegij:

| (a) | pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(1) ali (2):






  (i) | na zahtevo enega ali več nacionalnih članov, udeleženih v primeru, ki ga obravnava Eurojust; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(1) ali (2):

(i)

na zahtevo enega ali več nacionalnih članov, udeleženih v primeru, ki ga obravnava Eurojust;

| (ii) | če gre za preiskovanje ali pregon, ki imajo posledice na ravni Unije ali lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene; |
| --- | --- |

(ii)

če gre za preiskovanje ali pregon, ki imajo posledice na ravni Unije ali lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene;

| (b) | pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(3), (4) ali (5); |
| --- | --- |

(b)

pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(3), (4) ali (5);

| (c) | če gre za splošno vprašanje, ki se nanaša na uresničevanje njegovih operativnih ciljev, ali |
| --- | --- |

(c)

če gre za splošno vprašanje, ki se nanaša na uresničevanje njegovih operativnih ciljev, ali

| (d) | pri sprejemanju letnega proračuna Eurojusta, pri čemer odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov; |
| --- | --- |

(d)

pri sprejemanju letnega proračuna Eurojusta, pri čemer odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov;

| (e) | pri sprejemanju programskega dokumenta iz člena 15 ali letnega poročila o dejavnostih Eurojusta, pri čemer odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov; |
| --- | --- |

(e)

pri sprejemanju programskega dokumenta iz člena 15 ali letnega poročila o dejavnostih Eurojusta, pri čemer odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov;

| (f) | pri izvolitvi ali razrešitvi predsednika in podpredsednikov v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(f)

pri izvolitvi ali razrešitvi predsednika in podpredsednikov v skladu s členom 11;

| (g) | pri imenovanju upravnega direktorja ali po potrebi podaljšanju njegovega mandata ali njegovi razrešitvi s položaja v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(g)

pri imenovanju upravnega direktorja ali po potrebi podaljšanju njegovega mandata ali njegovi razrešitvi s položaja v skladu s členom 17;

| (h) | pri sprejemanju delovnih dogovorov v skladu s členoma 47(3) in 52; |
| --- | --- |

(h)

pri sprejemanju delovnih dogovorov v skladu s členoma 47(3) in 52;

| (i) | pri sprejemanju pravil za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, tudi v zvezi z njihovimi izjavami o interesih; |
| --- | --- |

(i)

pri sprejemanju pravil za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, tudi v zvezi z njihovimi izjavami o interesih;

| (j) | pri sprejemanju poročil, političnih dokumentov, smernic za nacionalne organe in mnenj o operativnem delu Eurojusta, ko so ti dokumenti strateške narave; |
| --- | --- |

(j)

pri sprejemanju poročil, političnih dokumentov, smernic za nacionalne organe in mnenj o operativnem delu Eurojusta, ko so ti dokumenti strateške narave;

| (k) | pri imenovanju pravosodnih funkcionarjev za zvezo v skladu s členom 53; |
| --- | --- |

(k)

pri imenovanju pravosodnih funkcionarjev za zvezo v skladu s členom 53;

| (l) | pri sprejemanju odločitev, ki v tej uredbi niso izrecno dodeljene izvršnemu odboru ali za katere ni pooblaščen upravni direktor v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(l)

pri sprejemanju odločitev, ki v tej uredbi niso izrecno dodeljene izvršnemu odboru ali za katere ni pooblaščen upravni direktor v skladu s členom 18;

| (m) | če ta uredba sicer tako določa. |
| --- | --- |

(m)

če ta uredba sicer tako določa.

3.   Eurojust pri izpolnjevanju svojih nalog navede, ali deluje preko enega ali več nacionalnih članov ali kot kolegij.

4.   Kolegij lahko poleg nalog, določenih v členih 16 in 18, v skladu z operativnimi potrebami določi dodatne upravne naloge za upravnega direktorja in izvršni odbor.

Zaradi izjemnih okoliščin lahko kolegij s sklepom začasno zadrži prenos pooblastil organa za imenovanja na upravnega direktorja in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej, ter jih izvaja sam ali pa jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja, razen na upravnega direktorja.

5.   Kolegij sprejme poslovnik Eurojusta z dvotretjinsko večino svojih članov. Če odločitve ni mogoče sprejeti z dvotretjinsko večino, se sprejme z navadno večino. Poslovnik Eurojusta odobri Svet z izvedbenimi akti.

POGLAVJE II

STRUKTURA IN ORGANIZACIJA EUROJUSTA

ODDELEK I

Struktura

Člen 6

Struktura Eurojusta

Eurojust obsega:

| (a) | nacionalne člane; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne člane;

| (b) | kolegij; |
| --- | --- |

(b)

kolegij;

| (c) | izvršni odbor; |
| --- | --- |

(c)

izvršni odbor;

| (d) | upravnega direktorja. |
| --- | --- |

(d)

upravnega direktorja.

ODDELEK II

Nacionalni člani

Člen 7

Položaj nacionalnih članov

1.   V Eurojust vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom začasno napoti po enega nacionalnega člana. Nacionalni član ima stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta.

2.   Vsakemu nacionalnemu članu pomagata en namestnik in en pomočnik. Načeloma imata namestnik in pomočnik stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta. Vsaka država članica lahko odloči, da ima namestnik ali pomočnik ali oba svoje stalno delovno mesto v svoji državi članici. Če država članica sprejme takšno odločitev, o njej uradno obvesti kolegij. Če to zahtevajo operativne potrebe Eurojusta, lahko kolegij od države članice zahteva, da namestnika ali pomočnika ali oba za določen čas namesti na sedežu Eurojusta. Država članica brez nepotrebnega odlašanja ravna v skladu z zahtevo kolegija.

3.   Nacionalnemu članu lahko pomagajo dodatni namestniki ali pomočniki, ki lahko imajo po potrebi in v soglasju s kolegijem svoje stalno delovno mesto na Eurojustu. Država članica uradno obvesti Eurojust in Komisijo o imenovanju nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov.

4.   Nacionalni člani in namestniki morajo imeti položaj tožilca, sodnika ali predstavnika sodnega organa z enakovrednimi pristojnostmi, kot jih ima tožilec ali sodnik v skladu z nacionalnim pravom. Države članice jim podelijo vsaj pooblastila iz te uredbe, da lahko izpolnjujejo svoje naloge.

5.   Mandat nacionalnih članov in njihovih namestnikov je pet let in se lahko enkrat podaljša. V primerih, ko namestnik ne more delovati v imenu nacionalnega člana ali ga nadomeščati, ostane slednji po izteku mandata in s soglasjem njune države članice na položaju do podaljšanja mandata ali zamenjave.

6.   Države članice določijo nacionalne člane in namestnike na podlagi dokazanih ustreznih delovnih izkušenj na visoki ravni na področju kazenskih zadev.

7.   Namestnik lahko deluje v imenu nacionalnega člana ali ga nadomešča. Nacionalnega člana lahko nadomešča ali deluje v njegovem imenu tudi pomočnik, če ima položaj iz odstavka 4.

8.   Izmenjava operativnih informacij med Eurojustom in državami članicami poteka prek nacionalnih članov.

9.   Plače in druge prejemke nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov krije njihova država članica brez poseganja v člen 12.

10.   Kadar nacionalni člani, namestniki in pomočniki delujejo v okviru nalog Eurojusta, se nastali stroški iz teh dejavnosti obravnavajo kot odhodki iz poslovanja.

Člen 8

Pooblastila nacionalnih članov

1.   Nacionalni član je pooblaščen, da:

| (a) | lajša ali sicer podpira izdajo ali izvrševanje kakršnih koli zaprosil za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

(a)

lajša ali sicer podpira izdajo ali izvrševanje kakršnih koli zaprosil za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje;

| (b) | neposredno stopi v stik s katerimi koli pristojnimi nacionalnimi organi države članice ali drugim pristojnim organom, uradom ali agencijo Unije, vključno z EJT, ter si z njimi izmenjuje informacije; |
| --- | --- |

(b)

neposredno stopi v stik s katerimi koli pristojnimi nacionalnimi organi države članice ali drugim pristojnim organom, uradom ali agencijo Unije, vključno z EJT, ter si z njimi izmenjuje informacije;

| (c) | v skladu z mednarodnimi zavezami svoje države članice neposredno stopi v stik z vsemi pristojnimi mednarodnimi organi in si z njimi izmenjuje informacije; |
| --- | --- |

(c)

v skladu z mednarodnimi zavezami svoje države članice neposredno stopi v stik z vsemi pristojnimi mednarodnimi organi in si z njimi izmenjuje informacije;

| (d) | sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah, tudi pri njihovi ustanovitvi. |
| --- | --- |

(d)

sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah, tudi pri njihovi ustanovitvi.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko države članice nacionalnim članom v skladu z njihovim nacionalnim pravom dodelijo dodatna pooblastila. Te države članice o teh pooblastilih uradno obvestijo Komisijo in kolegij.

3.   V soglasju s pristojnim nacionalnim organom lahko nacionalni član v skladu s svojim nacionalnim pravom:

| (a) | izdaja ali izvršuje zaprosila za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

(a)

izdaja ali izvršuje zaprosila za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje;

| (b) | odreja, zahteva ali izvršuje preiskovalne ukrepe, kakor so določeni v Direktivi 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(b)

odreja, zahteva ali izvršuje preiskovalne ukrepe, kakor so določeni v Direktivi 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17).

4.   V nujnih primerih in kadar pristojnega nacionalnega organa ni mogoče identificirati ali ga pravočasno kontaktirati, je nacionalni član pooblaščen za sprejemanje ukrepov iz odstavka 3 v skladu s svojim nacionalnim pravom, pod pogojem, da o tem v najkrajšem možnem času obvesti pristojni nacionalni organ.

5.   Nacionalni član lahko poda predlog pristojnemu nacionalnemu organu, da izvede ukrepe iz odstavkov 3 in 4, kadar bi bilo izvrševanje pooblastil iz odstavkov 3 in 4 s strani nacionalnega člana v nasprotju z:

| (a) | ustavnimi pravili države članice ali |
| --- | --- |

(a)

ustavnimi pravili države članice ali

| (b) | temeljnimi vidiki nacionalnega kazenskopravnega sistema te države članice v zvezi:






  (i) | z razmejitvijo pristojnosti med policijo, tožilci in sodniki; |
| --- | --- | --- |

(b)

temeljnimi vidiki nacionalnega kazenskopravnega sistema te države članice v zvezi:

(i)

z razmejitvijo pristojnosti med policijo, tožilci in sodniki;

| (ii) | s funkcionalno razdelitvijo nalog med organi pregona ali |
| --- | --- |

(ii)

s funkcionalno razdelitvijo nalog med organi pregona ali

| (iii) | s federalno ureditvijo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(iii)

s federalno ureditvijo zadevne države članice.

6.   Države članice zagotovijo, da v primerih iz odstavka 5 predlog, ki ga poda nacionalni član, brez nepotrebnega odlašanja obravnava pristojni nacionalni organ.

Člen 9

Dostop do nacionalnih registrov

Nacionalni član ima v skladu s svojim nacionalnim pravom dostop do podatkov, ali pa vsaj možnost pridobiti te podatke, iz naslednjih vrst registrov svoje države članice:

| (a) | kazenske evidence; |
| --- | --- |

(a)

kazenske evidence;

| (b) | evidence prijetih oseb; |
| --- | --- |

(b)

evidence prijetih oseb;

| (c) | evidence preiskav; |
| --- | --- |

(c)

evidence preiskav;

| (d) | evidence DNK; |
| --- | --- |

(d)

evidence DNK;

| (e) | drugih evidenc javnih organov svoje države članice, če so te informacije potrebne za izpolnitev njegovih nalog. |
| --- | --- |

(e)

drugih evidenc javnih organov svoje države članice, če so te informacije potrebne za izpolnitev njegovih nalog.

ODDELEK III

Kolegij

Člen 10

Sestava kolegija

1.   Kolegij sestavljajo:

| (a) | vsi nacionalni člani in |
| --- | --- |

(a)

vsi nacionalni člani in

| (b) | en predstavnik Komisije, kadar kolegij izvaja svojo upravljavsko funkcijo. |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik Komisije, kadar kolegij izvaja svojo upravljavsko funkcijo.

Predstavnik Komisije, imenovan na podlagi točke (b) prvega pododstavka, bi moral biti ista oseba kot predstavnik Komisije v izvršnem odboru v skladu s členom 16(4).

2.   Upravni direktor se udeležuje sestankov vodstva kolegija, vendar nima glasovalne pravice.

3.   Kolegij lahko na sejo kot opazovalca povabi vsakogar, katerega mnenje bi lahko bilo koristno.

4.   Članom kolegija lahko ob upoštevanju določb poslovnika Eurojusta pomagajo svetovalci ali strokovnjaki.

Člen 11

Predsednik in podpredsednik Eurojusta

1.   Kolegij izmed nacionalnih članov izvoli predsednika in dva podpredsednika z dvotretjinsko večino glasov svojih članov. Če po drugem krogu volitev ni mogoče doseči dvotretjinske večine, se podpredsednika izvolita z navadno večino članov kolegija, za izvolitev predsednika pa je še vedno potrebna dvotretjinska večina.

2.   Predsednik opravlja svoje funkcije v imenu kolegija. Predsednik:

| (a) | zastopa Eurojust; |
| --- | --- |

(a)

zastopa Eurojust;

| (b) | sklicuje seje kolegija in izvršnega odbora in jim predseduje ter kolegij obvešča o vseh zadevah, ki so v njegovem interesu; |
| --- | --- |

(b)

sklicuje seje kolegija in izvršnega odbora in jim predseduje ter kolegij obvešča o vseh zadevah, ki so v njegovem interesu;

| (c) | vodi delo kolegija in spremlja dnevno upravljanje Eurojusta, ki ga zagotavlja upravni direktor; |
| --- | --- |

(c)

vodi delo kolegija in spremlja dnevno upravljanje Eurojusta, ki ga zagotavlja upravni direktor;

| (d) | opravlja vse druge funkcije, določene v poslovniku Eurojusta. |
| --- | --- |

(d)

opravlja vse druge funkcije, določene v poslovniku Eurojusta.

3.   Podpredsednika opravljata funkcije iz odstavka 2, ki jima jih poveri predsednik. Nadomeščata predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti. Predsedniku in podpredsednikoma pri opravljanju njihovih posebnih nalog pomaga upravno osebje Eurojusta.

4.   Mandat predsednika in podpredsednikov je štiri leta. Ponovno so lahko izvoljeni enkrat.

5.   Če je nacionalni član izvoljen za predsednika ali podpredsednika Eurojusta, se njegov mandat podaljša, s čimer se zagotovi, da lahko izpolnjuje svojo funkcijo predsednika ali podpredsednika.

6.   Če predsednik ali podpredsednik ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih nalog, ga lahko kolegij na predlog ene tretjine svojih članov razreši. Odločitev se sprejme z dvotretjinsko večino članov kolegija, brez zadevnega predsednika ali podpredsednika.

7.   Če je nacionalni član izvoljen za predsednika Eurojusta, lahko zadevna država članica napoti drugo ustrezno usposobljeno osebo za okrepitev nacionalnega urada za čas mandata zadevne osebe za predsednika.

Država članica, ki se odloči za napotitev takšne osebe, je upravičena zaprositi za nadomestilo v skladu s členom 12.

Člen 12

Mehanizem za nadomestila za izvolitev na mesto predsednika

1.   Svet do 12. decembra 2019 na predlog Komisije z izvedbenimi akti določi mehanizem za nadomestila za namen člena 11(7), ki se da na voljo državam članicam, katerih nacionalni član je izvoljen za predsednika.

2.   Nadomestilo je na voljo vsaki državi članici, če:

| (a) | je bil njen nacionalni član izvoljen za predsednika ter |
| --- | --- |

(a)

je bil njen nacionalni član izvoljen za predsednika ter

| (b) | kolegij zaprosi za nadomestilo in predložijo utemeljitev potrebe, da se zaradi povečanega obsega dela okrepi njen nacionalni urad. |
| --- | --- |

(b)

kolegij zaprosi za nadomestilo in predložijo utemeljitev potrebe, da se zaradi povečanega obsega dela okrepi njen nacionalni urad.

3.   Predvideno nadomestilo je enako 50 % nacionalne plače napotene osebe. Nadomestilo za življenjske stroške in druge povezane izdatke se določijo primerjalno s tistimi, ki so predvideni za uradnike ali druge uslužbence Unije, napotene v tujino.

4.   Stroške mehanizma za nadomestila nosi proračun Eurojusta.

Člen 13

Seje kolegija

1.   Seje kolegija skliče predsednik.

2.   Kolegij ima vsaj eno sejo na mesec. Prav tako se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije, da bi razpravljal o upravnih nalogah kolegija, ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

3.   Eurojust EJT pošlje dnevni red sej kolegija, kadar se na seji obravnavajo vprašanja, ki so pomembna za izvajanje nalog EJT. Eurojust povabi EJT k udeležbi na teh sejah brez glasovalne pravice.

Kadar je EJT povabljen na sejo kolegija, mu Eurojust predloži ustrezne spremne dokumente k dnevnemu redu.

Člen 14

Pravila glasovanja v kolegiju

1.   Če ni določeno drugače in kadar ni mogoče doseči konsenza, kolegij odloča z večino glasov svojih članov.

2.   Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima v skladu s pogoji iz člena 7(7) glasovalno pravico njegov namestnik. V primeru odsotnosti namestnika ima v skladu s pogoji iz člena 7(7) glasovalno pravico tudi pomočnik člana.

Člen 15

Letni in večletni program

1.   Kolegij na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor, in ob upoštevanju mnenja Komisije do 30. novembra vsako leto sprejme programski dokument, ki vsebuje letni in večletni program. Kolegij posreduje programski dokument Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in EJT. Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi.

2.   Letni delovni program vsebuje podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter navedbo finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih. Letni delovni program je skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 4. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali črtane.

3.   Kolegij spremeni sprejeti letni delovni program, ko se Eurojustu dodeli nova naloga. Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Kolegij lahko upravnega direktorja pooblasti, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

4.   Večletni delovni program določa pripravo splošnega strateškega programa, vključno s cilji, strategijo sodelovanja z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami iz člena 52, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi pripravo programa glede virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Program glede virov se letno posodablja. Strateški program se po potrebi posodablja, zlasti zaradi upoštevanja rezultatov ocenjevanja iz člena 69.

ODDELEK IV

Izvršni odbor

Člen 16

Delovanje izvršnega odbora

1.   Kolegiju pomaga izvršni odbor. Izvršni odbor je pristojen za sprejemanje upravnih odločitev za zagotovitev pravilnega delovanja Eurojusta. Skrbi za potrebno pripravljalno delo upravnega direktorja v zvezi z drugimi upravnimi zadevami, ki jih sprejme kolegij. Ni vključen v operativne funkcije Eurojusta iz členov 4 in 5.

2.   Izvršni odbor se lahko pri opravljanju svojih nalog posvetuje s kolegijem.

3.   Izvršni odbor prav tako:

| (a) | pregleduje programski dokument iz člena 15 na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor, in ga posreduje kolegiju v sprejetje; |
| --- | --- |

(a)

pregleduje programski dokument iz člena 15 na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor, in ga posreduje kolegiju v sprejetje;

| (b) | sprejme strategijo Eurojusta za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna z nevarnostjo goljufij, in sicer ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor; |
| --- | --- |

(b)

sprejme strategijo Eurojusta za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna z nevarnostjo goljufij, in sicer ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor;

| (c) | sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi za uradnike) in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (18) v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za uradnike; |
| --- | --- |

(c)

sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi za uradnike) in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (18) v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za uradnike;

| (d) | zagotovi, da so ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil, ocen in preiskav ustrezno upoštevana, vključno z ugotovitvami in priporočili ENVP in OLAF; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da so ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil, ocen in preiskav ustrezno upoštevana, vključno z ugotovitvami in priporočili ENVP in OLAF;

| (e) | sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in po potrebi spreminjanjem notranjih upravnih struktur Eurojusta; |
| --- | --- |

(e)

sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in po potrebi spreminjanjem notranjih upravnih struktur Eurojusta;

| (f) | upravnemu direktorju, brez poseganja v njegove pristojnosti iz člena 18, pomaga in svetuje pri izvajanju sklepov kolegija s ciljem okrepitve nadzora nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem; |
| --- | --- |

(f)

upravnemu direktorju, brez poseganja v njegove pristojnosti iz člena 18, pomaga in svetuje pri izvajanju sklepov kolegija s ciljem okrepitve nadzora nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem;

| (g) | izvaja vse dodatne upravne naloge, ki mu jih dodeli kolegij v skladu s členom 5(4); |
| --- | --- |

(g)

izvaja vse dodatne upravne naloge, ki mu jih dodeli kolegij v skladu s členom 5(4);

| (h) | sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, v skladu s členom 64; |
| --- | --- |

(h)

sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, v skladu s členom 64;

| (i) | v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za uradnike na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov za uradnike in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o podelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja upravnemu direktorju in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno zadrži; upravni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil; |
| --- | --- |

(i)

v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za uradnike na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov za uradnike in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o podelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja upravnemu direktorju in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno zadrži; upravni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil;

| (j) | pregleda osnutek letnega proračuna Eurojusta, ki ga sprejme kolegij; |
| --- | --- |

(j)

pregleda osnutek letnega proračuna Eurojusta, ki ga sprejme kolegij;

| (k) | pregleda osnutek letnega poročila o dejavnostih Eurojusta in ga posreduje kolegiju v sprejetje; |
| --- | --- |

(k)

pregleda osnutek letnega poročila o dejavnostih Eurojusta in ga posreduje kolegiju v sprejetje;

| (l) | imenuje računovodjo in pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki sta pri opravljanju svojih dolžnosti funkcionalno neodvisna. |
| --- | --- |

(l)

imenuje računovodjo in pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki sta pri opravljanju svojih dolžnosti funkcionalno neodvisna.

4.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik in podpredsednika Eurojusta, predstavnik Komisije in dva druga člana kolegija, ki sta imenovana za dve leti po načelu rotacije v skladu s poslovnikom Eurojusta. Upravni direktor se udeležuje sestankov izvršnega odbora, vendar nima glasovalne pravice.

5.   Predsednik Eurojusta je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni odbor sprejema sklepe z večino glasov svojih članov. Vsak član ima en glas. Pri neodločenem izidu glasovanja ima predsednik Eurojusta odločilni glas.

6.   Mandat članov izvršnega odbora se izteče s koncem njihovega mandata nacionalnega člana, predsednika ali podpredsednika.

7.   Izvršni odbor se sestane vsaj enkrat mesečno. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika oziroma na zahtevo Komisije ali vsaj dveh drugih članov izvršnega odbora.

8.   Eurojust EJT pošlje dnevni redi sej izvršnega odbora in se z njim posvetuje o potrebi po udeležbi na teh sejah. Eurojust povabi EJT k udeležbi brez glasovalne pravice, kadar se na seji obravnavajo vprašanja, ki so pomembna za delovanje EJT.

Kadar je EJT povabljen na sejo izvršnega odbora, mu Eurojust predloži ustrezne spremne dokumente k dnevnemu redu.

ODDELEK V

Upravni direktor

Člen 17

Položaj upravnega direktorja

1.   Upravni direktor se zaposli kot začasni uslužbenec Eurojusta v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Upravnega direktorja imenuje kolegij s seznama kandidatov, ki jih predlaga izvršni odbor, in sicer na podlagi javnega in preglednega izbirnega postopka v skladu s poslovnikom Eurojusta. Eurojust za namen sklenitve pogodbe o zaposlitvi z upravnim direktorjem zastopa predsednik Eurojusta.

3.   Mandat upravnega direktorja je štiri leta. Izvršni odbor do konca tega obdobja izvede ocenjevanje, ki upošteva oceno uspešnosti dela upravnega direktorja.

4.   Kolegij lahko na predlog izvršnega odbora, ki upošteva oceno iz odstavka 3, enkrat podaljša mandat upravnega direktorja za največ štiri leta.

5.   Upravni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ob koncu celotnega obdobja ne sme sodelovati v novem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

6.   Upravni direktor odgovarja kolegiju.

7.   Upravni direktor se lahko razreši s položaja samo na podlagi sklepa kolegija, sprejetega na predlog izvršnega odbora.

Člen 18

Odgovornosti upravnega direktorja

1.   Za upravne namene Eurojust vodi upravni direktor.

2.   Brez poseganja v pristojnosti kolegija ali izvršnega odbora je upravni direktor pri opravljanju svojih nalog neodvisen in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od vlad držav članic ali drugih organov.

3.   Upravni direktor je pravni zastopnik Eurojusta.

4.   Upravni direktor je odgovoren za izvajanje upravnih nalog, dodeljenih Eurojustu, predvsem za:

| (a) | tekoče upravljanje Eurojusta in kadrovsko upravljanje; |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje Eurojusta in kadrovsko upravljanje;

| (b) | izvajanje sklepov kolegija in izvršnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje sklepov kolegija in izvršnega odbora;

| (c) | pripravo osnutka letnega in večletnega programskega dokumenta iz člena 15 in njegovo predložitev izvršnemu odboru v pregled; |
| --- | --- |

(c)

pripravo osnutka letnega in večletnega programskega dokumenta iz člena 15 in njegovo predložitev izvršnemu odboru v pregled;

| (d) | izvajanje letnega in večletnega programskega dokumenta iz člena 15 ter poročanje izvršnemu odboru in kolegiju o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje letnega in večletnega programskega dokumenta iz člena 15 ter poročanje izvršnemu odboru in kolegiju o njegovem izvajanju;

| (e) | pripravo letnega poročila o dejavnostih Eurojusta ter njegovo predložitev izvršnemu odboru v pregled in kolegiju v sprejetje; |
| --- | --- |

(e)

pripravo letnega poročila o dejavnostih Eurojusta ter njegovo predložitev izvršnemu odboru v pregled in kolegiju v sprejetje;

| (f) | pripravo akcijskega načrta za izvrševanje sklepnih ugotovitev poročil notranje ali zunanje revizije, vrednotenj in preiskav, vključno s poročili ENVP in OLAF, ter polletno poročanje o napredku kolegiju, izvršnemu odboru, Komisiji in ENVP; |
| --- | --- |

(f)

pripravo akcijskega načrta za izvrševanje sklepnih ugotovitev poročil notranje ali zunanje revizije, vrednotenj in preiskav, vključno s poročili ENVP in OLAF, ter polletno poročanje o napredku kolegiju, izvršnemu odboru, Komisiji in ENVP;

| (g) | pripravo strategije Eurojusta za boj proti goljufijam in njeno predložitev v sprejetje izvršnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

pripravo strategije Eurojusta za boj proti goljufijam in njeno predložitev v sprejetje izvršnemu odboru;

| (h) | pripravo osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol; |
| --- | --- |

(h)

pripravo osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol;

| (i) | pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Eurojusta ter izvajanje njegovega proračuna; |
| --- | --- |

(i)

pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Eurojusta ter izvajanje njegovega proračuna;

| (j) | izvrševanje pooblastil glede osebja Eurojusta, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike podeljujejo organu za imenovanje, Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanje); |
| --- | --- |

(j)

izvrševanje pooblastil glede osebja Eurojusta, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike podeljujejo organu za imenovanje, Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanje);

| (k) | zagotavljanje, da je na voljo potrebna upravna podpora za zagotovitev operativnega dela Eurojusta; |
| --- | --- |

(k)

zagotavljanje, da je na voljo potrebna upravna podpora za zagotovitev operativnega dela Eurojusta;

| (l) | zagotavljanje, da je predsedniku in podpredsednikoma pri opravljanju njihovih nalog na voljo podpora; |
| --- | --- |

(l)

zagotavljanje, da je predsedniku in podpredsednikoma pri opravljanju njihovih nalog na voljo podpora;

| (m) | pripravo osnutka predloga letnega proračuna Eurojusta, ki ga pregleda izvršni odbor, preden ga sprejme kolegij. |
| --- | --- |

(m)

pripravo osnutka predloga letnega proračuna Eurojusta, ki ga pregleda izvršni odbor, preden ga sprejme kolegij.

POGLAVJE III

OPERATIVNE ZADEVE

Člen 19

Usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti

1.   Za opravljanje nalog v nujnih razmerah v okviru Eurojusta obratuje usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti, ki lahko stalno sprejema in obdeluje zaprosila, ki so ji poslana. Usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti je dosegljiv 24 ur na dan 7 dni v tednu.

2.   Usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti ima po enega predstavnika iz vsake države članice, ki je lahko nacionalni član, njegov namestnik, pomočnik, ki lahko nadomešča nacionalnega člana, ali napoteni nacionalni strokovnjak. Predstavnik usklajevalnega mehanizma v stalni pripravljenosti je na voljo 24 ur na dan in 7 dni v tednu.

3.   Predstavnik usklajevalnega mehanizma v stalni pripravljenosti ukrepa učinkovito in brez odlašanja v zvezi z izvršitvijo zaprosila v njegovi državi članici.

Člen 20

Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več nacionalnih korespondentov Eurojusta.

2.   Vsi nacionalni korespondenti, ki jih v skladu z odstavkom 1 imenujejo države članice, morajo imeti potrebne kvalifikacije in izkušnje za izvajanje svojih nalog.

3.   Vsaka država članica vzpostavi nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerim zagotavlja usklajevanje dela:

| (a) | nacionalnih korespondentov Eurojusta; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih korespondentov Eurojusta;

| (b) | nacionalnih korespondentov za vprašanja, povezana s pristojnostmi EJT; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnih korespondentov za vprašanja, povezana s pristojnostmi EJT;

| (c) | nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma;

| (d) | nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže v kazenskih zadevah in največ treh drugih kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže v kazenskih zadevah in največ treh drugih kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže;

| (e) | nacionalnih članov ali kontaktnih točk mreže skupnih preiskovalnih enot in nacionalnih članov ali kontaktnih točk mrež, ustanovljenih s sklepi 2002/494/PNZ,2007/845/PNZ in 2008/852/PNZ; |
| --- | --- |

(e)

nacionalnih članov ali kontaktnih točk mreže skupnih preiskovalnih enot in nacionalnih članov ali kontaktnih točk mrež, ustanovljenih s sklepi 2002/494/PNZ,2007/845/PNZ in 2008/852/PNZ;

| (f) | po potrebi vseh drugih zadevnih pravosodnih organov. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi vseh drugih zadevnih pravosodnih organov.

4.   Osebe iz odstavkov 1 in 3 obdržijo položaj in status v skladu z nacionalnim pravom, ne da bi to znatno vplivalo na dolžnosti, ki jih opravljajo v okviru te uredbe.

5.   Nacionalni korespondenti Eurojusta so odgovorni za delovanje svojega nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta. Če je bilo imenovanih več korespondentov Eurojusta, je eden od njih odgovoren za delovanje njihovega nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta.

6.   Nacionalne člane Eurojusta se obvesti o vseh sejah njihovega nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, če se obravnavajo primeri, povezani s prakso. Po potrebi se nacionalni člani lahko udeležijo takih sej.

7.   Vsak nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta olajšuje opravljanje nalog Eurojusta v zadevni državi članici, zlasti tako da:

| (a) | zagotavlja, da sistem vodenja zadev iz člena 23 učinkovito in zanesljivo prejme informacije v zvezi z zadevno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da sistem vodenja zadev iz člena 23 učinkovito in zanesljivo prejme informacije v zvezi z zadevno državo članico;

| (b) | pomaga pri odločanju o tem, ali naj se zaprosilo obravnava s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže; |
| --- | --- |

(b)

pomaga pri odločanju o tem, ali naj se zaprosilo obravnava s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže;

| (c) | pomaga nacionalnemu članu določiti pristojne organe za izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi zaprosil in odločitev na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

(c)

pomaga nacionalnemu članu določiti pristojne organe za izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi zaprosil in odločitev na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja;

| (d) | vzdržuje tesne stike z nacionalno enoto Europola, drugimi kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže in drugimi zadevnimi pristojnimi nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(d)

vzdržuje tesne stike z nacionalno enoto Europola, drugimi kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže in drugimi zadevnimi pristojnimi nacionalnimi organi.

8.   Za uresničitev ciljev iz odstavka 7 so osebe iz odstavka 1 in točka (a), (b) in (c) odstavka 3 povezane s sistemom vodenja zadev, osebe ali organi iz točk (d) in (e) odstavka 3 pa imajo možnost povezave s tem sistemom v skladu s tem členom in členi 23, 24, 25 in 34. Stroške povezave s sistemom vodenja zadev nosi splošni proračun Unije.

9.   Vzpostavitev nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta ter imenovanje nacionalnih korespondentov ne preprečuje neposrednih stikov med nacionalnim članom in pristojnimi organi njegove države članice.

Člen 21

Izmenjava informacij z državami članicami in med nacionalnimi člani

1.   Pristojni organi držav članic si z Eurojustom izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta iz členov 2 in 4, v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. To vključuje vsaj informacije iz odstavkov 4, 5 in 6 tega člena.

2.   Pošiljanje informacij Eurojustu se v zadevnem primeru razlaga kot zaprosilo za pomoč Eurojusta le, če to izrecno navede pristojni organ.

3.   Nacionalni člani si med seboj ali s svojimi pristojnimi nacionalnimi organi brez predhodnega dovoljenja izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta. Pristojni nacionalni organi svoje nacionalne člane nemudoma obvestijo zlasti o zadevi, ki se nanaša nanje.

4.   Pristojni nacionalni organi obvestijo svoje nacionalne člane o ustanovitvi skupnih preiskovalnih enot in rezultatih dela takšnih enot.

5.   Pristojni nacionalni organi brez nepotrebnega odlašanja obvestijo svoje nacionalne člane o vsaki zadevi, ki se nanaša na vsaj tri države članice in za katere so bila zaprosila ali odločitve glede pravosodnega sodelovanja, vključno z zaprosili in odločitvami na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, posredovana vsaj dvema državama članicama, kadar velja eno ali več od naslednjega:

| (a) | za zadevno kaznivo dejanje v državi članici prosilki ali izdajateljici je najvišja predpisana zaporna kazen ali ukrep odvzema prostosti najmanj petih ali šestih let, o čemer odloča zadevna država članica, in je zajeto v naslednjem seznamu:






  (i) | trgovina z ljudmi; |
| --- | --- | --- |

(a)

za zadevno kaznivo dejanje v državi članici prosilki ali izdajateljici je najvišja predpisana zaporna kazen ali ukrep odvzema prostosti najmanj petih ali šestih let, o čemer odloča zadevna država članica, in je zajeto v naslednjem seznamu:

(i)

trgovina z ljudmi;

| (ii) | spolna zloraba ali spolno izkoriščanje, vključno z otroško pornografijo in pridobivanjem otrok za spolne namene; |
| --- | --- |

(ii)

spolna zloraba ali spolno izkoriščanje, vključno z otroško pornografijo in pridobivanjem otrok za spolne namene;

| (iii) | nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

(iii)

nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami;

| (iv) | nedovoljen promet s strelnim orožjem ali njegovimi sestavnimi deli ali strelivom ali razstrelivom; |
| --- | --- |

(iv)

nedovoljen promet s strelnim orožjem ali njegovimi sestavnimi deli ali strelivom ali razstrelivom;

| (v) | korupcija; |
| --- | --- |

(v)

korupcija;

| (vi) | kaznivo dejanje v škodo finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

(vi)

kaznivo dejanje v škodo finančnih interesov Unije;

| (vii) | ponarejanje denarja ali plačilnih sredstev; |
| --- | --- |

(vii)

ponarejanje denarja ali plačilnih sredstev;

| (viii) | dejavnosti pranja denarja; |
| --- | --- |

(viii)

dejavnosti pranja denarja;

| (ix) | kaznivo dejanje, povezano z uporabo računalniških sistemov; |
| --- | --- |

(ix)

kaznivo dejanje, povezano z uporabo računalniških sistemov;

| (b) | obstajajo stvarni indici, da je vpletena hudodelska združba; |
| --- | --- |

(b)

obstajajo stvarni indici, da je vpletena hudodelska združba;

| (c) | obstajajo indici, da ima primer morda resne čezmejne razsežnosti ali posledice na ravni Unije oziroma da lahko vpliva na države članice, ki niso neposredno udeležene. |
| --- | --- |

(c)

obstajajo indici, da ima primer morda resne čezmejne razsežnosti ali posledice na ravni Unije oziroma da lahko vpliva na države članice, ki niso neposredno udeležene.

6.   Pristojni nacionalni organi obvestijo svoje nacionalne člane o:

| (a) | zadevah, v katerih je bodisi nastal spor o pristojnosti bodisi obstaja verjetnost, da bo nastal; |
| --- | --- |

(a)

zadevah, v katerih je bodisi nastal spor o pristojnosti bodisi obstaja verjetnost, da bo nastal;

| (b) | vseh nadzorovanih pošiljkah, ki se nanašajo na vsaj tri države, od katerih sta vsaj dve državi članici; |
| --- | --- |

(b)

vseh nadzorovanih pošiljkah, ki se nanašajo na vsaj tri države, od katerih sta vsaj dve državi članici;

| (c) | ponavljajočih se težavah ali zavrnitvah v zvezi z izvršitvijo zaprosil ali odločitev glede pravosodnega sodelovanja, tudi z zaprosili in odločitvami na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(c)

ponavljajočih se težavah ali zavrnitvah v zvezi z izvršitvijo zaprosil ali odločitev glede pravosodnega sodelovanja, tudi z zaprosili in odločitvami na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

7.   Pristojni nacionalni organi v posameznem primeru niso dolžni zagotoviti informacij, če bi to škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali ogrozilo varnost posameznikov.

8.   Ta člen ne posega v pogoje, določene v dvostranskih ali večstranskih sporazumih ali dogovorih med državami članicami in tretjimi državami, vključno z vsemi pogoji, ki jih tretje države postavijo v zvezi z uporabo poslanih informacij.

9.   Ta člen ne posega v druge obveznosti glede pošiljanja informacij Eurojustu, vključno s Sklepom Sveta 2005/671/PNZ (19).

10.   Informacije iz tega člena se zagotovijo na strukturiran način, ki ga določi Eurojust. Pristojni nacionalni organ ni dolžan predložiti teh informacij, če so Eurojustu že bile poslane v skladu z drugimi določbami te uredbe.

Člen 22

Informacije, ki jih Eurojust zagotavlja pristojnim nacionalnim organom

1.   Eurojust pristojnim nacionalnim organom brez nepotrebnega odlašanja zagotovi informacije o rezultatih obdelave informacij, vključno z obstojem povezav z zadevami, ki so že shranjene v sistemu vodenja zadev. Te informacije lahko vsebujejo osebne podatke.

2.   Če pristojni nacionalni organ zaprosi, da mu Eurojust zagotovi informacije v določenem roku, jih ta pošlje v tem roku.

Člen 23

Sistem vodenja zadev, seznam in začasne delovne datoteke

1.   Eurojust vzpostavi sistem vodenja zadev, ki je sestavljen iz začasnih delovnih datotek in seznama, ki vsebuje osebne podatke iz Priloge II in podatke, ki niso osebni.

2.   Namen sistema vodenja zadev je:

| (a) | podpreti upravljanje in usklajevanje preiskovanja in pregona, pri katerih zagotavlja pomoč Eurojust, zlasti z navzkrižnim preverjanjem informacij; |
| --- | --- |

(a)

podpreti upravljanje in usklajevanje preiskovanja in pregona, pri katerih zagotavlja pomoč Eurojust, zlasti z navzkrižnim preverjanjem informacij;

| (b) | olajšati dostop do informacij o preiskovanju in pregonu v teku; |
| --- | --- |

(b)

olajšati dostop do informacij o preiskovanju in pregonu v teku;

| (c) | olajšati spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov Eurojusta in skladnosti z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(c)

olajšati spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov Eurojusta in skladnosti z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

3.   Sistem vodenja zadev je lahko povezan z varovano telekomunikacijsko povezavo iz člena 9 Sklepa Sveta 2008/976/PNZ (20).

4.   Seznam vsebuje sklice na začasne delovne datoteke, ki se obdelujejo v okviru Eurojusta, in razen osebnih podatkov iz točk (1)(a) do (i), (k) in (m) ter (2) Priloge II ne sme vsebovati nobenih drugih osebnih podatkov.

5.   Pri opravljanju svojih nalog lahko nacionalni člani Eurojusta podatke o posameznih zadevah, ki jih obravnavajo, obdelujejo v začasni delovni datoteki. Pooblaščeni osebi za varstvo podatkov omogočijo dostop do začasne delovne datoteke. Zadevni nacionalni član pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvesti o odprtju vsake nove delovne datoteke, ki vsebuje osebne podatke.

6.   Razen sistema vodenja zadev Eurojust za obdelavo operativnih osebnih podatkov ne sme ustvariti nobene druge avtomatizirane podatkovne datoteke. Vendar lahko nacionalni član začasno shrani in analizira osebne podatke za namen ugotavljanja, ali so takšni podatki pomembni za naloge Eurojusta in se lahko vključijo v sistem vodenja zadev. Ti podatki se lahko hranijo do treh mesecev.

Člen 24

Delovanje začasnih delovnih datotek in seznama

1.   Zadevni nacionalni član odpre začasno delovno datoteko za vsako zadevo, v zvezi s katero prejme informacije, če so mu bile te poslane v skladu s to uredbo ali drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti. Nacionalni član je odgovoren za upravljanje začasnih delovnih datotek, ki jih sam odpre.

2.   Nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, v vsakem posameznem primeru odloči, ali bo dostop do nje omejen ali se bo dostop do nje oziroma do nekaterih njenih delov omogočil drugim nacionalnim članom, pooblaščenemu osebju Eurojusta ali drugi osebi, ki dela za Eurojust in jo je za to ustrezno pooblastil upravni direktor.

3.   Nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, odloči tudi, katere informacije o tej datoteki se uvrstijo na seznam v skladu s členom 23(4).

Člen 25

Dostop do sistema vodenja zadev na nacionalni ravni

1.   Osebe iz člena 20(3), ki imajo povezavo do sistema vodenja zadev, lahko dostopajo le do:

| (a) | seznama, razen če je nacionalni član, ki se je odločil vnesti podatke v seznam, tak dostop izrecno zavrnil; |
| --- | --- |

(a)

seznama, razen če je nacionalni član, ki se je odločil vnesti podatke v seznam, tak dostop izrecno zavrnil;

| (b) | začasnih delovnih datotek, ki jih je odprl nacionalni član iz njihove države članice; |
| --- | --- |

(b)

začasnih delovnih datotek, ki jih je odprl nacionalni član iz njihove države članice;

| (c) | začasnih delovnih datotek, ki so jih odprli nacionalni člani iz drugih držav članic in do katerih je nacionalni član iz njihove države članice dobil dostop, razen če je nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, tak dostop izrecno zavrnil. |
| --- | --- |

(c)

začasnih delovnih datotek, ki so jih odprli nacionalni člani iz drugih držav članic in do katerih je nacionalni član iz njihove države članice dobil dostop, razen če je nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, tak dostop izrecno zavrnil.

2.   Nacionalni član ob omejitvah iz odstavka 1 tega člena odloči, v kolikšni meri je v njegovi državi članici dovoljen dostop do začasnih delovnih datotek osebam iz člena 20(3), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev.

3.   Vsaka država članica po posvetovanju s svojim nacionalnim članom odloči, v kolikšni meri je dostop do seznama v tej državi članici dovoljen osebam iz člena 20(3), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev. Države članice uradno obvestijo Eurojust in Komisijo o svoji odločitvi v zvezi z izvajanjem tega odstavka. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

4.   Osebe, ki jim je bil dovoljen dostop v skladu z odstavkom 2, imajo dostop vsaj do seznama, in sicer v obsegu, ki je potreben za dostop do začasnih delovnih datotek, do katerih jim je bil dovoljen dostop.

POGLAVJE IV

OBDELAVA INFORMACIJ

Člen 26

Obdelava osebnih podatkov s strani Eurojusta

1.   Ta uredba ter člen 3 in poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725 se uporabljajo za obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani Eurojusta. Uredba (EU) 2018/1725 se z izjemo poglavja IX navedene uredbe uporablja za obdelavo upravnih osebnih podatkov s strani Eurojusta.

2.   V tej uredbi se sklicevanja na „veljavna pravila o varstvu podatkov“ štejejo kot sklicevanja na določbe o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.

3.   Pravila o varstvu podatkov o obdelavi operativnih osebnih podatkov iz te uredbe se štejejo za posebna pravila o varstvu podatkov v odnosu do splošnih pravil iz člena 3 in poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725.

4.   Eurojust določi roke za hrambo upravnih osebnih podatkov v določbah o varstvu podatkov svojega poslovnika.

Člen 27

Obdelava operativnih osebnih podatkov

1.   Eurojust lahko, če je to potrebno za izpolnjevanje njegovih nalog, v okviru svojih pristojnosti in zaradi izpolnjevanja svojih operativnih funkcij avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih datotekah v skladu s to uredbo obdeluje samo operativne osebne podatke, navedene v točki 1 Priloge II, o osebah, v zvezi s katerimi po nacionalnem pravu zadevnih držav članic obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so storile ali nameravajo storiti kaznivo dejanje, za obravnavo katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja obsojene.

2.   Eurojust lahko obdeluje samo operativne osebne podatke, navedene v točki 2 Priloge II, oseb, ki se po nacionalnem pravu zadevnih držav članic štejejo za žrtve ali druge osebe, povezane s kaznivim dejanjem, kot so osebe, od katerih bi se lahko zahtevalo pričanje v postopku kazenske preiskave ali pregona v zvezi z eno ali več vrstami kaznivih dejanj in kaznivimi dejanji iz člena 3, osebe, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, ali stiki ali sodelavci ene od oseb iz odstavka 1. Eurojust lahko obdeluje take operativne osebne podatke le, če je to potrebno za izpolnitev njegovih nalog, in sicer v okviru svojih pristojnosti in zaradi opravljanja svojih operativnih funkcij.

3.   V izjemnih primerih lahko Eurojust za določen čas, ki ne sme biti daljši od časa, ki je potreben za zaključek zadeve, v zvezi s katero se podatki obdelujejo, obdeluje operativne osebne podatke poleg osebnih podatkov iz Priloge II, ki se nanašajo na okoliščine kaznivega dejanja, kadar so takšni podatki relevantni takoj in so vključeni v preiskave v teku, ki jih usklajuje Eurojust ali jih pomaga usklajevati, in kadar je njihova obdelava potrebna za namene iz odstavka 1. Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov iz člena 36 se nemudoma obvesti, ko se taki operativni osebni podatki obdelujejo, in se obvesti o posebnih okoliščinah, ki upravičujejo potrebo po obdelavi takih operativnih osebnih podatkov. Če se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v smislu odstavka 2 tega člena, odločitev o njihovi obdelavi skupaj sprejmeta zadevna nacionalna člana.

4.   Eurojust lahko obdeluje posebne kategorije operativnih osebnih podatkov v skladu s členom 76 Uredbe (EU) 2018/1725. Takšni podatki se ne smejo obdelovati v seznamu iz člena 23(4) te uredbe. Kadar se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v smislu odstavka 2 tega člena, odločitev o njihovi obdelavi sprejmeta zadevna nacionalna člana.

Člen 28

Obdelava pod vodstvom Eurojusta ali obdelovalca

Obdelovalec in oseba, ki deluje pod vodstvom Eurojusta ali obdelovalca in ima dostop do operativnih osebnih podatkov, teh podatkov ne sme obdelati brez navodil Eurojusta, razen če to od njega zahteva pravo Unije ali pravo države članice.

Člen 29

Roki hrambe operativnih osebnih podatkov

1.   Eurojust hrani operativne osebne podatke, ki jih obdeluje, le toliko časa, kolikor je potrebno za izpolnitev njegovih nalog. Brez poseganja v odstavek 3 tega člena se zlasti operativni osebni podatki iz člena 27 ne smejo hraniti dlje od dneva, ki od navedenih nastopi prvi:

| (a) | dan zastaranja pregona v vseh državah članicah, ki jih zadevata preiskava in pregon; |
| --- | --- |

(a)

dan zastaranja pregona v vseh državah članicah, ki jih zadevata preiskava in pregon;

| (b) | dan, ko je Eurojust obveščen, da je bila oseba oproščena in sodna odločba postane pravnomočna; v takem primeru zadevna država članica o tem brez odlašanja obvesti Eurojust. |
| --- | --- |

(b)

dan, ko je Eurojust obveščen, da je bila oseba oproščena in sodna odločba postane pravnomočna; v takem primeru zadevna država članica o tem brez odlašanja obvesti Eurojust.

| (c) | tri leta od pravnomočnosti sodne odločbe zadnje države članice, ki jo zadeva preiskava ali pregon; |
| --- | --- |

(c)

tri leta od pravnomočnosti sodne odločbe zadnje države članice, ki jo zadeva preiskava ali pregon;

| (d) | dan, ko Eurojust in zadevne države članice vzajemno ugotovijo ali se dogovorijo, da Eurojustu ni več treba usklajevati preiskave in pregona, razen če je treba Eurojustu te informacije zagotoviti v skladu s členom 21(5) ali (6); |
| --- | --- |

(d)

dan, ko Eurojust in zadevne države članice vzajemno ugotovijo ali se dogovorijo, da Eurojustu ni več treba usklajevati preiskave in pregona, razen če je treba Eurojustu te informacije zagotoviti v skladu s členom 21(5) ali (6);

| (e) | tri leta od dneva, ko so bili operativni osebni podatki poslani v skladu s členom 21(5) ali (6). |
| --- | --- |

(e)

tri leta od dneva, ko so bili operativni osebni podatki poslani v skladu s členom 21(5) ali (6).

2.   Upoštevanje rokov hrambe iz odstavka 1 tega člena se stalno preverja z ustrezno avtomatizirano obdelavo, ki jo opravlja Eurojust, zlasti po tem, ko ta zaključi zadevo. Vsaka tri leta po vnosu podatkov se preveri potreba po njihovi hrambi; rezultati teh preverjanj veljajo za celotno zadevo. Če se operativni osebni podatki iz člena 27(4) hranijo več kot pet let, se o tem obvesti ENVP.

3.   Pred potekom enega od rokov hrambe iz odstavka 1Eurojust preveri, če je hramba operativnih osebnih podatkov še potrebna, kadar in dokler je to nujno, da bi izpolnil svoje naloge. Izjemoma se lahko odloči za hrambo teh podatkov do prihodnjega preverjanja. Razlogi za nadaljnjo hrambo se utemeljijo in zabeležijo. Če v času preverjanja o nadaljnji hrambi operativnih osebnih podatkov ni sprejeta nobena odločitev, se navedeni podatki samodejno izbrišejo.

4.   Če se operativni osebni podatki v skladu z odstavkom 3 hranijo po izteku rokov hrambe iz odstavka 1, ENVP vsaka tri leta preveri potrebo po hrambi teh podatkov.

5.   Ob izteku roka hrambe zadnjega avtomatskega podatka iz datoteke se uničijo vsi dokumenti v datoteki, razen morebitnih izvirnikov dokumentov, ki jih je Eurojust prejel od nacionalnih organov in jim jih je treba vrniti.

6.   Kadar je preiskavo ali pregon usklajeval Eurojust, zadevni nacionalni člani drug drugega obvestijo, kadar koli prejmejo informacije, da je bila zadeva ustavljena ali da so vse sodne odločbe v zvezi z zadevo postale pravnomočne.

7.   Odstavek 5 se ne uporablja, kadar:

| (a) | bi to škodovalo interesom posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki potrebuje zaščito; v takih primerih se operativni osebni podatki uporabljajo le z izrecno in pisno privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(a)

bi to škodovalo interesom posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki potrebuje zaščito; v takih primerih se operativni osebni podatki uporabljajo le z izrecno in pisno privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (b) | posameznik, na katerega se nanašajo operativni osebni podatki, oporeka njihovi točnosti; v takih primerih se odstavek 5 ne uporablja za obdobje, ki državam članicam ali Eurojustu, kot je primerno, omogoča preveriti točnost teh podatkov; |
| --- | --- |

(b)

posameznik, na katerega se nanašajo operativni osebni podatki, oporeka njihovi točnosti; v takih primerih se odstavek 5 ne uporablja za obdobje, ki državam članicam ali Eurojustu, kot je primerno, omogoča preveriti točnost teh podatkov;

| (c) | je treba operativne osebne podatke ohraniti kot dokazno gradivo ali za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov, ali |
| --- | --- |

(c)

je treba operativne osebne podatke ohraniti kot dokazno gradivo ali za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov, ali

| (d) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje izbrisu operativnih osebnih podatkov in namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe ali |
| --- | --- |

(d)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje izbrisu operativnih osebnih podatkov in namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe ali

| (e) | so operativni osebni podatki potrebni tudi za namene arhiviranja v javnem interesu ali za statistične namene. |
| --- | --- |

(e)

so operativni osebni podatki potrebni tudi za namene arhiviranja v javnem interesu ali za statistične namene.

Člen 30

Varnost operativnih osebnih podatkov

Eurojust in države članice opredelijo mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se varnostni ukrepi iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725 upoštevajo preko meja informacijskih sistemov.

Člen 31

Pravica do dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki želi uveljavljati pravico do dostopa iz člena 80 Uredbe (EU) 2018/1725 za operativne osebne podatke, ki se nanašajo nanj in jih obdeluje Eurojust, lahko vloži zahtevo pri Eurojustu ali nacionalnem nadzornem organu v državi članici po lastni izbiri. Ta organ zahtevo predloži Eurojustu brez odlašanja, najpozneje pa v enem mesecu od njenega prejema.

2.   Eurojust na zahtevo odgovori brez nepotrebnega odlašanja, najpozneje pa v treh mesecih od njenega prejema.

3.   Eurojust se o odločitvi glede zahteve posvetuje s pristojnimi organi zadevnih držav članic. Odločitev o dostopu do podatkov sprejme samo Eurojust v tesnem sodelovanju z državami članicami, na katere se posredovanje teh podatkov neposredno nanaša. Če država članica nasprotuje predlagani odločitvi Eurojusta, ga obvesti o razlogih za nasprotovanje. Eurojust upošteva vsako tako nasprotovanje. Zadevni nacionalni člani nato uradno obvestijo pristojne organe o vsebini odločitve Eurojusta.

4.   Zahtevo obravnavajo zadevni nacionalni člani in sprejmejo odločitev v imenu Eurojusta. Kadar zadevni nacionalni člani ne dosežejo soglasja, predložijo zadevo kolegiju, ki o zahtevi odloči z dvotretjinsko večino.

Člen 32

Omejitve pravice do dostopa

V primerih iz člena 81 Uredbe (EU) 2018/1725. Eurojust po posvetovanju s pristojnimi organi zadevnih držav članic v skladu s členom 31(3) te uredbe o tem obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

Člen 33

Pravica do omejitve obdelave

Kadar je bila obdelava operativnih osebnih podatkov omejena v skladu s členom 69m(3) Uredbe (EU) 2018/1725, se takšni operativni osebni podatki brez poseganja v izjeme iz člena 29(7) te uredbe obdelujejo le zaradi varstva pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične ali pravne osebe, ki je stranka v postopkih, v katerih je stranka tudi Eurojust, ali za namene, določene v členu 82(3) Uredbe (EU) 2018/1725.

Člen 34

Pooblaščeni dostop do operativnih osebnih podatkov v okviru Eurojusta

Do operativnih osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, lahko dostopajo le nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki ter pooblaščeni napoteni nacionalni strokovnjaki, osebe iz člena 20(3), če imajo povezavo do sistema za vodenje zadev, ter pooblaščeno osebje Eurojusta, in sicer zaradi izpolnjevanja nalog Eurojusta ter v okviru omejitev, določenih v členih 23, 24 in 25.

Člen 35

Evidence vrst dejavnosti obdelave

1.   Eurojust vodi evidenco vseh vrst dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. Ta evidenca vsebuje vse naslednje informacije:

| (a) | kontaktne podatke Eurojusta ter ime in kontaktne podatke njegove pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

kontaktne podatke Eurojusta ter ime in kontaktne podatke njegove pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (b) | namene obdelave; |
| --- | --- |

(b)

namene obdelave;

| (c) | opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in vrst operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in vrst operativnih osebnih podatkov;

| (d) | kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti operativni osebni podatki, vključno s prejemniki v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

(d)

kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti operativni osebni podatki, vključno s prejemniki v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah;

| (e) | po potrebi prenose operativnih osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z identifikacijo te tretje države ali mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi prenose operativnih osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z identifikacijo te tretje države ali mednarodne organizacije;

| (f) | kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih vrst podatkov; |
| --- | --- |

(f)

kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih vrst podatkov;

| (g) | kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(g)

kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725.

2.   Evidence iz odstavka 1 so v pisni obliki, kar vključuje elektronsko obliko.

3.   Eurojust na zahtevo omogoči ENVP dostop do evidenc.

Člen 36

Imenovanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Izvršni odbor imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je član osebja, ki je posebej imenovan v ta namen. Pri opravljanju svojih dolžnosti je pooblaščena oseba za varstvo podatkov neodvisna in ne prejema nobenih navodil.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se izbere na podlagi njenih poklicnih odlik in zlasti strokovnega znanja o pravu in praksi s področja varstva podatkov ter zmožnosti za izpolnjevanje svojih nalog iz te uredbe, zlasti nalog iz člena 38.

3.   Izbira pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme privesti do nasprotja interesov med njeno dolžnostjo kot pooblaščene osebe za varstvo podatkov in vsemi drugimi uradnimi dolžnostmi, zlasti v zvezi z uporabo te uredbe.

4.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje za obdobje štirih let in se lahko ponovno imenuje za obdobje, ki skupaj traja največ osem let. Izvršni odbor lahko pooblaščeno osebo za varstvo podatkov razreši z njenega mesta samo s soglasjem ENVP, in sicer če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje svojih dolžnosti.

5.   Eurojust objavi kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov in jih sporoči ENVP.

Člen 37

Položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Eurojust zagotovi, da je pooblaščena oseba za varstvo podatkov ustrezno in pravočasno vključena v vse zadeve v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

2.   Eurojust pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomaga pri opravljanju nalog iz člena 38, tako da zagotovi sredstva in osebje, potrebna za opravljanje teh nalog, in zagotovi dostop do osebnih podatkov in operacij obdelave ter za ohranjanje njenega strokovnega znanja.

3.   Eurojust zagotavlja, da pooblaščena oseba za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil. Izvršni odbor pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme razrešiti ali kaznovati zaradi opravljanja njenih nalog. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov neposredno poroča kolegiju v zvezi z operativnimi osebnimi podatki in izvršnemu odboru v zvezi z upravnimi osebnimi podatki.

4.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko obrnejo na pooblaščeno osebo za varstvo podatkov glede vseh vprašanj, povezanih z obdelavo njihovih osebnih podatkov ter uresničevanjem njihovih pravic iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.

5.   Izvršni odbor sprejme izvedbena pravila v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Ta izvedbena pravila urejajo zlasti izbirni postopek za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, njeno razrešitev, njene naloge, dolžnosti in pooblastila ter zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo njeno neodvisnost.

6.   Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in njeno osebje zavezuje obveznost glede zaupnosti v skladu s členom 72.

7.   S pooblaščeno osebo za varstvo podatkov se lahko upravljavec in obdelovalec, zadevni kadrovski odbor in kateri koli posameznik posvetujejo o vsaki zadevi v zvezi z razlago ali uporabo te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725, ne da bi da bi bilo to treba storiti po uradni poti. Nihče ne sme utrpeti škodljivih posledic, ker je bila zadeva predložena pooblaščeni osebi za varstvo podatkov z navedbo, da je bila kršena ta uredba ali Uredba (EU) 2018/1725.

8.   Po imenovanju pooblaščene osebe za varstvo podatkov Eurojust to osebo registrira pri ENVP.

Člen 38

Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja zlasti naslednje naloge v zvezi z obdelavo osebnih podatkov:

| (a) | zagotavljanje na neodvisen način, da Eurojust deluje v skladu z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. ter ustreznimi določbami o varstvu podatkov iz poslovnika Eurojusta; to vključuje spremljanje skladnosti s to uredbo, Uredbo (EU) 2018/1725, drugimi predpisi Unije ali nacionalnimi predpisi o varstvu podatkov in politikami Eurojusta v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem odgovornosti, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v operacije obdelave, ter s tem povezanimi revizijami; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje na neodvisen način, da Eurojust deluje v skladu z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. ter ustreznimi določbami o varstvu podatkov iz poslovnika Eurojusta; to vključuje spremljanje skladnosti s to uredbo, Uredbo (EU) 2018/1725, drugimi predpisi Unije ali nacionalnimi predpisi o varstvu podatkov in politikami Eurojusta v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem odgovornosti, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v operacije obdelave, ter s tem povezanimi revizijami;

| (b) | obveščanje Eurojusta in osebja, ki izvaja obdelavo osebnih podatkov, o njihovih obveznostih na podlagi te uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 in drugih predpisov Unije ali nacionalnih predpisov o varstvu podatkov ter svetovanje Eurojustu in temu osebju o teh obveznostih; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje Eurojusta in osebja, ki izvaja obdelavo osebnih podatkov, o njihovih obveznostih na podlagi te uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 in drugih predpisov Unije ali nacionalnih predpisov o varstvu podatkov ter svetovanje Eurojustu in temu osebju o teh obveznostih;

| (c) | svetovanje, kadar je to zahtevano, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov in spremljanje njenega izvajanja na podlagi člena 89 Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(c)

svetovanje, kadar je to zahtevano, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov in spremljanje njenega izvajanja na podlagi člena 89 Uredbe (EU) 2018/1725;

| (d) | zagotavljanje, da se evidenca o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu z določbami poslovnika Eurojusta; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje, da se evidenca o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu z določbami poslovnika Eurojusta;

| (e) | sodelovanje z osebjem Eurojusta, ki je odgovorno za postopke, usposabljanje in svetovanje glede obdelave podatkov; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanje z osebjem Eurojusta, ki je odgovorno za postopke, usposabljanje in svetovanje glede obdelave podatkov;

| (f) | sodelovanje z ENVP; |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje z ENVP;

| (g) | zagotavljanje, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, seznanjeni s svojimi pravicami iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, seznanjeni s svojimi pravicami iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | delovanje kot kontaktna točka za ENVP v zvezi z vprašanji, povezanimi z obdelavo, vključno s predhodnim posvetovanjem iz člena 90 Uredbe (EU) 2018/1725, in po potrebi posvetovanje v zvezi s katero koli drugo zadevo; |
| --- | --- |

(h)

delovanje kot kontaktna točka za ENVP v zvezi z vprašanji, povezanimi z obdelavo, vključno s predhodnim posvetovanjem iz člena 90 Uredbe (EU) 2018/1725, in po potrebi posvetovanje v zvezi s katero koli drugo zadevo;

| (i) | svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varnosti osebnih podatkov na podlagi členov 92 in 93 Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(i)

svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varnosti osebnih podatkov na podlagi členov 92 in 93 Uredbe (EU) 2018/1725;

| (j) | priprava letnega poročila in predložitev tega poročila upravnemu odboru, kolegiju in ENVP. |
| --- | --- |

(j)

priprava letnega poročila in predložitev tega poročila upravnemu odboru, kolegiju in ENVP.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja naloge iz Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z upravnimi osebnimi podatki.

3.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov in člani osebja Eurojusta, ki pomagajo pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pri opravljanju dolžnosti, imajo dostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, in njegovih prostorov, kolikor je to potrebno za izvajanje njihovih nalog.

4.   Če pooblaščena oseba za varstvo podatkov meni, da niso bile spoštovane določbe Uredbe (EU) 2018/1725. v zvezi z obdelavo upravnih osebnih podatkov ali določbe te uredbe ali člena 3 in poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov, o tem obvesti izvršni odbor ter ga zaprosi, naj v določenem roku zagotovi spoštovanje določb. Če izvršni odbor ne zagotovi spoštovanja določb v določenem roku, pooblaščena oseba za varstvo podatkov zadevo predloži ENVP.

Člen 39

Uradno obvestilo zadevnim organom o kršitvi varnosti osebnih podatkov

1.   V primeru kršitve varnosti osebnih podatkov Eurojust o tem brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojne organe zadevnih držav članic.

2.   Uradno obvestilo iz odstavka 1 vsebuje najmanj:

| (a) | opis kršitve varnosti osebnih podatkov, vključno, če je to mogoče in ustrezno, s kategorijami in številom zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter kategorijami in številom zadevnih evidenc podatkov; |
| --- | --- |

(a)

opis kršitve varnosti osebnih podatkov, vključno, če je to mogoče in ustrezno, s kategorijami in številom zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter kategorijami in številom zadevnih evidenc podatkov;

| (b) | opis verjetnih posledic kršitve varnosti osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

opis verjetnih posledic kršitve varnosti osebnih podatkov;

| (c) | opis ukrepov, ki jih Eurojust predlaga ali sprejme za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, ter |
| --- | --- |

(c)

opis ukrepov, ki jih Eurojust predlaga ali sprejme za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, ter

| (d) | kadar je primerno, priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov kršitve varnosti osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(d)

kadar je primerno, priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov kršitve varnosti osebnih podatkov.

Člen 40

Nadzor, ki ga izvaja ENVP

1.   ENVP je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje, da Eurojust uporablja določbe te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. o varstvu temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb pri obdelavi operativnih osebnih podatkov, ter za svetovanje Eurojustu in osebam, na katere se osebni podatki nanašajo, o vseh zadevah, povezanih z obdelavo operativnih osebnih podatkov. ENVP v ta namen izpolnjuje dolžnosti iz odstavka 2 tega člena, izvaja pooblastila iz odstavka 3 tega člena in sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi v skladu s členom 42.

2.   ENVP ima v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) 2018/1725 naslednje dolžnosti:

| (a) | obravnava in preiskuje pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(a)

obravnava in preiskuje pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (b) | opravlja poizvedbe na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

opravlja poizvedbe na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (c) | spremlja in zagotavlja, da Eurojust uporablja določbe te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi operativnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

spremlja in zagotavlja, da Eurojust uporablja določbe te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi operativnih osebnih podatkov;

| (d) | bodisi na lastno pobudo ali v odziv na posvetovanje Eurojustu svetuje o vseh zadevah v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov, zlasti preden Eurojust pripravi notranji pravilnik o varstvu temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi operativnih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(d)

bodisi na lastno pobudo ali v odziv na posvetovanje Eurojustu svetuje o vseh zadevah v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov, zlasti preden Eurojust pripravi notranji pravilnik o varstvu temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi operativnih osebnih podatkov.

3.   ENVP lahko v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) 2018/1725. ob upoštevanju posledic, ki bi jih to imelo za preiskovanje in pregon v državah članicah:

| (a) | posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uveljavljanju njihovih pravic; |
| --- | --- |

(a)

posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uveljavljanju njihovih pravic;

| (b) | v primeru domnevne kršitve določb, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov, zadevo predloži Eurojustu ter po potrebi da predloge za odpravo te kršitve in za izboljšanje varstva oseb, na katere se nanašajo podatki; |
| --- | --- |

(b)

v primeru domnevne kršitve določb, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov, zadevo predloži Eurojustu ter po potrebi da predloge za odpravo te kršitve in za izboljšanje varstva oseb, na katere se nanašajo podatki;

| (c) | se posvetuje z Eurojustom, če so bile zahteve za uveljavljanje nekaterih pravic v zvezi z operativnimi osebnimi podatki zavrnjene v nasprotju s členom 31, 32 ali 33 te uredbe ali členi 77 do 82 ali členom 84 Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(c)

se posvetuje z Eurojustom, če so bile zahteve za uveljavljanje nekaterih pravic v zvezi z operativnimi osebnimi podatki zavrnjene v nasprotju s členom 31, 32 ali 33 te uredbe ali členi 77 do 82 ali členom 84 Uredbe (EU) 2018/1725;

| (d) | opozori Eurojust; |
| --- | --- |

(d)

opozori Eurojust;

| (e) | naroči Eurojustu, naj izvede popravek, omejitev ali izbris operativnih osebnih podatkov, ki jih je Eurojust obdelal v nasprotju z določbami, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov, in uradno obvesti tretje osebe, ki so jim bili takšni podatki razkriti, o takšnih dejanjih, pod pogojem, da to ne ovira nalog Eurojusta, določenih v členu 2; |
| --- | --- |

(e)

naroči Eurojustu, naj izvede popravek, omejitev ali izbris operativnih osebnih podatkov, ki jih je Eurojust obdelal v nasprotju z določbami, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov, in uradno obvesti tretje osebe, ki so jim bili takšni podatki razkriti, o takšnih dejanjih, pod pogojem, da to ne ovira nalog Eurojusta, določenih v členu 2;

| (f) | zadevo predloži Sodišču Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) pod pogoji, določenimi v PDEU; |
| --- | --- |

(f)

zadevo predloži Sodišču Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) pod pogoji, določenimi v PDEU;

| (g) | posreduje v tožbah, vloženih pred Sodiščem. |
| --- | --- |

(g)

posreduje v tožbah, vloženih pred Sodiščem.

4.   ENVP ima dostop do operativnih osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, in njegovih prostorov, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog.

5.   ENVP pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih nadzora v zvezi z Eurojustom. To poročilo je del letnega poročila ENVP iz člena 60 Uredbe (EU) 2018/1725. Nacionalne nadzorne organe se pozove, da podajo pripombe k temu poročilu, preden se vključi v letno poročilo ENVP iz člena 60 Uredbe (EU) 2018/1725. ENVP v največji možni meri upošteva pripombe nacionalnih nadzornih organov, v vsakem primeru pa jih navede v letnem poročilu.

6.   Eurojust na zahtevo sodeluje z ENVP pri izvajanju njegovih nalog.

Člen 41

Poklicna molčečnost ENVP

1.   Za ENVP in njegovo osebje velja dolžnost poklicne molčečnosti v zvezi z vsemi zaupnimi informacijami, s katerimi so se seznanili v času izvajanja uradnih dolžnosti, tako med svojim mandatom kot po njem.

2.   ENVP pri izvrševanju svojih nadzornih pooblastil v največji meri upošteva tajnost sodnih preiskav in kazenskih postopkov, v skladu s pravom Unije ali države članice.

Člen 42

Sodelovanje med ENVP in nacionalnimi nadzornimi organi

1.   ENVP tesno sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, zlasti če ENVP ali nacionalni nadzorni organ odkrije velika odstopanja med praksami držav članic ali potencialno nezakonite prenose pri uporabi komunikacijskih poti Eurojusta, oziroma pri vprašanjih, ki jih zastavi en ali več nacionalnih nadzornih organov glede izvajanja in razlage te uredbe.

2.   V primerih iz odstavka 1 se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725.

3.   ENVP nacionalne nadzorne organe izčrpno obvešča o vseh vprašanjih, ki jih neposredno zadevajo ali so kakor koli povezana z njimi. Na zahtevo enega ali več nacionalnih nadzornih organov jih ENVP obvesti o specifičnih vprašanjih.

4.   V primerih, v katerih podatki izvirajo iz ene ali več držav članic, tudi v primerih iz člena 43(3), se ENVP posvetuje z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi. ENVP ne odloča o nadaljnjih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, dokler mu ti nacionalni nadzorni organi ne sporočijo svojega stališča, in sicer v roku, ki ga določi ENVP. Ta rok ne sme biti krajši od enega ali daljši od treh mesecev. ENVP v največji možni meri upošteva stališče zadevnih nacionalnih nadzornih organov. Če ENVP ne namerava upoštevati njihovega stališča, jih o tem obvesti in pri tem navede utemeljitev, zadevo pa predloži Evropskemu odboru za varstvo podatkov.

Če ENVP presodi, da je zadeva izjemno nujna, se lahko odloči za takojšnje ukrepanje. V takšnih primerih ENVP nemudoma obvesti zadevne nacionalne nadzorne organe in obrazloži nujnost razmer ter utemelji ukrepe, ki jih je sprejel.

5.   Nacionalni nadzorni organi ENVP obveščajo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo v zvezi s prenosom ali priklicem operativnih osebnih podatkov ali vsakem sporočanju teh podatkov s strani držav članic v skladu s to uredbo.

Člen 43

Pravica do vložitve pritožbe pri ENVP v zvezi z operativnimi osebnimi podatki

1.   Vsaka oseba, na katero se nanašajo podatki, ima pravico vložiti pritožbo pri ENVP, če meni, da Eurojust operativnih osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo, ne obdeluje v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1725.

2.   Če se pritožba nanaša na odločitev iz člena 31, 32 ali 33 te uredbe ali člena 80, 81 ali 82 Uredbe (EU) 2018/1725, se ENVP posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi ali pristojnim pravosodnim organom države članice, ki je zagotovila podatke, ali države članice, na katero se podatki neposredno nanašajo. ENVP pri sprejemanju odločitve, ki lahko vključuje zavrnitev posredovanja katerih koli informacij, upošteva mnenje nacionalnega nadzornega organa ali pristojnega pravosodnega organa.

3.   Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jih je Eurojustu zagotovila država članica, ENVP in nacionalni nadzorni organ države članice, ki je zagotovila podatke, vsak v okviru svojih pristojnosti zagotovita, da so bila potrebna preverjanja zakonitosti obdelave podatkov opravljena pravilno.

4.   Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki so jih Eurojustu zagotovili organi, uradi ali agencije Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ali na obdelavo podatkov, ki jih je Eurojust pridobil iz javno dostopnih virov, ENVP zagotovi, da je Eurojust pravilno opravil vsa potrebna preverjanja zakonitosti obdelave podatkov.

5.   ENVP posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o stanju zadeve in izidu pritožbi, tudi o možnosti pravnega sredstva na podlagi člena 44.

Člen 44

Pravica do sodnega nadzora nad ENVP

Tožbe zoper odločbe ENVP v zvezi z operativnimi osebnimi podatki se vložijo pred Sodiščem.

Člen 45

Odgovornost v zadevah v zvezi z varstvom podatkov

1.   Eurojust obdeluje operativne osebne podatke tako, da je mogoče ugotoviti, kateri organ je podatke predložil ali od kod so bili pridobljeni.

2.   Za točnost operativnih osebnih podatkov so odgovorni:

| (a) | Eurojust za operativne osebne podatke, ki jih predloži država članica ali institucija, organ, urad ali agencija Unije, če so bili predloženi podatki spremenjeni v postopku obdelave s strani Eurojusta; |
| --- | --- |

(a)

Eurojust za operativne osebne podatke, ki jih predloži država članica ali institucija, organ, urad ali agencija Unije, če so bili predloženi podatki spremenjeni v postopku obdelave s strani Eurojusta;

| (b) | država članica ali institucija, urad, organ ali agencija Unije, ki je Eurojustu predložila podatke, če predloženi podatki niso bili spremenjeni v postopku obdelave s strani Eurojusta; |
| --- | --- |

(b)

država članica ali institucija, urad, organ ali agencija Unije, ki je Eurojustu predložila podatke, če predloženi podatki niso bili spremenjeni v postopku obdelave s strani Eurojusta;

| (c) | Eurojust za operativne osebne podatke, ki so jih predložile tretje države ali mednarodne organizacije, ter za operativne osebne podatke, ki jih je pridobil iz javno dostopnih virov. |
| --- | --- |

(c)

Eurojust za operativne osebne podatke, ki so jih predložile tretje države ali mednarodne organizacije, ter za operativne osebne podatke, ki jih je pridobil iz javno dostopnih virov.

3.   Za skladnost z Uredbo (EU) 2018/1725, kar zadeva upravne osebne podatke, in za skladnost s to uredbo ter s členom 3 in Poglavjem IX Uredbe (EU) 2018/1725, kar zadeva operativne osebne podatke, je odgovoren Eurojust.

Za zakonitost prenosa operativnih osebnih podatkov so odgovorni:

| (a) | država članica, če je Eurojustu zagotovila zadevne operativne osebne podatke; |
| --- | --- |

(a)

država članica, če je Eurojustu zagotovila zadevne operativne osebne podatke;

| (b) | Eurojust, če je zagotovil zadevne operativne osebne podatke državam članicam, institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. |
| --- | --- |

(b)

Eurojust, če je zagotovil zadevne operativne osebne podatke državam članicam, institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam.

4.   Eurojust je ob upoštevanju drugih določb iz te uredbe odgovoren za vse podatke, ki jih obdeluje.

Člen 46

Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov

1.   Eurojust je v skladu s členom 340 PDEU odgovoren za vso škodo, povzročeno posamezniku, ki je posledica njegove nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov.

2.   Pritožbe zoper Eurojust na podlagi odgovornosti iz odstavka 1 tega člena obravnava Sodišče v skladu s členom 268 PDEU.

3.   Vsaka država članica je v skladu s svojim nacionalnim pravom odgovorna za vso škodo, povzročeno posamezniku zaradi njene nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov, posredovanih Eurojustu.

POGLAVJE V

ODNOSI S PARTNERJI

ODDELEK I

Skupne določbe

Člen 47

Skupne določbe

1.   Eurojust lahko, če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije v skladu z njihovimi cilji, s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami v skladu s strategijo sodelovanja iz člena 52.

2.   Če je to pomembno za opravljanje njegovih nalog in ob upoštevanju omejitev na podlagi člena 21(8) in člena 76, si lahko Eurojust s subjekti iz odstavka 1 tega člena neposredno izmenjuje vse informacije, razen osebnih podatkov.

3.   Eurojust lahko za namene iz odstavkov 1 in 2 sklepa delovne dogovore s subjekti iz odstavka 1. Taki delovni dogovori niso osnova za omogočanje izmenjave osebnih podatkov in ne zavezujejo Unije ali njenih držav članic.

4.   Eurojust lahko prejema in obdeluje osebne podatke, ki jih prejme od subjektov iz odstavka 1, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog in v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

5.   Eurojust osebne podatke posreduje institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam le, če je to potrebno za izvajanje njegovih nalog in je skladno s členoma 55 in 56. Če je podatke za prenos zagotovila država članica, Eurojust od zadevnega pristojnega organa te države članice pridobi soglasje, razen če je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, in sicer s splošnim soglasjem ali soglasjem pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

6.   Prepovedan je nadaljnji prenos osebnih podatkov, ki jih od Eurojusta prejmejo države članice, institucije, organi, uradi ali agencije Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, tretjim osebam, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | Eurojust od države članice, ki je zagotovila zadevne podatke, pridobi predhodno soglasje, |
| --- | --- |

(a)

Eurojust od države članice, ki je zagotovila zadevne podatke, pridobi predhodno soglasje,

| (b) | Eurojust s tem izrecno soglaša ob upoštevanju okoliščin posamezne zadeve, |
| --- | --- |

(b)

Eurojust s tem izrecno soglaša ob upoštevanju okoliščin posamezne zadeve,

| (c) | nadaljnji prenos je le za določen namen, ki ni nezdružljiv z namenom, za katerega so bili podatki posredovani. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnji prenos je le za določen namen, ki ni nezdružljiv z namenom, za katerega so bili podatki posredovani.

ODDELEK II

Odnosi s partnerji znotraj Unije

Člen 48

Sodelovanje z Evropsko pravosodno mrežo in drugimi mrežami Unije, vključenimi v pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

1.   Eurojust in Evropska pravosodna mreža vzdržujeta privilegiran medsebojni odnos, ki temelji na posvetovanju in dopolnjevanju, zlasti med nacionalnim članom, kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže v isti državi članici kot nacionalni član ter nacionalnimi korespondenti Eurojusta in Evropske pravosodne mreže. Za učinkovito sodelovanje se sprejmejo naslednji ukrepi:

| (a) | nacionalni člani v vsakem posameznem primeru obvestijo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže o vseh zadevah, glede katerih menijo, da bi jih bilo primerneje obravnavati v okviru te mreže; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni člani v vsakem posameznem primeru obvestijo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže o vseh zadevah, glede katerih menijo, da bi jih bilo primerneje obravnavati v okviru te mreže;

| (b) | sekretariat Evropske pravosodne mreže je del osebja Eurojusta; deluje kot ločena enota; uporablja lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže, tudi za kritje stroškov plenarnih sej mreže; |
| --- | --- |

(b)

sekretariat Evropske pravosodne mreže je del osebja Eurojusta; deluje kot ločena enota; uporablja lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže, tudi za kritje stroškov plenarnih sej mreže;

| (c) | kontaktne točke Evropske pravosodne mreže so lahko v vsakem posameznem primeru posebej vabljene na seje Eurojusta; |
| --- | --- |

(c)

kontaktne točke Evropske pravosodne mreže so lahko v vsakem posameznem primeru posebej vabljene na seje Eurojusta;

| (d) | Eurojust in Evropska pravosodna mreža lahko uporabljata nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta pri določanju, ali bi bilo treba zaprosilo obravnavati s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže, v skladu s točko (b) člena 20(7). |
| --- | --- |

(d)

Eurojust in Evropska pravosodna mreža lahko uporabljata nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta pri določanju, ali bi bilo treba zaprosilo obravnavati s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže, v skladu s točko (b) člena 20(7).

2.   Sekretariat mreže skupnih preiskovalnih enot in sekretariat mreže, ustanovljene s Sklepom 2002/494/PNZ, sta del osebja Eurojusta. Ta sekretariata delujeta kot ločeni enoti. Uporabljata lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje njunih nalog. Usklajevanje med sekretariati zagotavlja Eurojust. Ta odstavek se uporablja za sekretariat vsake ustrezne mreže, ki sodeluje pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, za katero podporo v obliki sekretariata zagotavlja Eurojust. Eurojust lahko podpre ustrezne evropske mreže in organe, ki sodelujejo pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, kadar je ustrezno, tudi s sekretariatom, ki ga gosti Eurojust.

3.   Mreža, ustanovljena s Sklepom 2008/852/PNZ, lahko zaprosi, da ji Eurojust zagotovi sekretariat. V primeru tovrstnega zaprosila se uporabi odstavek 2.

Člen 49

Odnosi z Europolom

1.   Eurojust sprejme vse potrebne ukrepe, da Europolu v okviru njegovega mandata na podlagi sistema zadetek/ni zadetka omogoči posreden dostop do informacij, posredovanih Eurojustu, in sicer brez poseganja v omejitve, ki jih navede država članica, organ, urad ali agencija Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki so posredovale zadevne informacije. Eurojust v primeru zadetka začne postopek, v okviru katerega se informacije, povezane z zadetkom, lahko izmenjajo v skladu z odločitvijo države članice, organa, urada ali agencije Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki so informacije posredovali Eurojustu.

2.   Iskanje po informacijah v skladu z odstavkom 1 se izvaja le za preverjanje, ali se informacije, ki so na voljo pri Europolu, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Eurojust.

3.   Eurojust omogoči iskanje v skladu z odstavkom 1, šele ko od Europola pridobi informacije o tem, kateri člani osebja Europola so bili pooblaščeni za izvajanje takih iskanj.

4.   Če Eurojust ali država članica med Eurojustovim obdelovanjem informacij v zvezi s posamezno preiskavo ugotovi, da obstaja potreba po usklajevanju, sodelovanju ali podpori v skladu z mandatom Europola, Eurojust o tem obvesti zadevne države članice in začne postopek izmenjave informacij v skladu z odločitvijo države članice, ki je informacije posredovala. V tem primeru se Eurojust posvetuje z Europolom.

5.   Eurojust vzpostavi in ohranja tesno sodelovanje z Europolom, kolikor je to potrebno za opravljanje nalog obeh agencij in doseganje njunih ciljev, pri čemer se upošteva, da je treba preprečiti podvajanje dela.

V ta namen se izvršni direktor Europola in predsednik Eurojusta redno sestajata, da razpravljata o vprašanjih v skupnem interesu.

6.   Europol spoštuje vseh splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, ki jih v zvezi z informacijami, ki jih zagotovi, določi država članica, organ, urad ali agencija Unije, tretja država ali mednarodna organizacija.

Člen 50

Odnosi z EJT

1.   Eurojust vzpostavi in vzdržuje tesne odnose z EJT, ki temeljijo na medsebojnem sodelovanju v okviru njunih mandatov in pristojnosti ter na razvoju operativnih, upravnih in upravljavskih povezav med njima, kot je opredeljeno v tem členu. V ta namen se predsednik Eurojusta in evropski glavni tožilec redno sestajata, da razpravljata o vprašanjih v skupnem interesu. Sestaneta se na zahtevo predsednika Eurojusta ali evropskega glavnega tožilca.

2.   Eurojust zaprosila EJT za podporo obravnava brez nepotrebnega odlašanja ter takšna zaprosila, če je primerno, obravnava, kot če bi jih prejel od nacionalnega organa, pristojnega za pravosodno sodelovanje.

3.   Kadar koli je treba podpreti sodelovanje, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, Eurojust uporabi nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, vzpostavljen v skladu s členom 20, ter odnose, ki jih je vzpostavil s tretjimi državami, vključno s svojimi pravosodnimi funkcionarji za zvezo.

4.   V operativnih zadevah, povezanih s pristojnostmi EJT, Eurojust obvesti EJT o svojih dejavnostih v čezmejnih zadevah ter ga, če je primerno, vanje vključi, tudi z:

| (a) | izmenjavo informacij o svojih zadevah, vključno z osebnimi podatki, v skladu z ustreznimi določbami iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij o svojih zadevah, vključno z osebnimi podatki, v skladu z ustreznimi določbami iz te uredbe;

| (b) | zaprosilom, da EJT zagotovi podporo. |
| --- | --- |

(b)

zaprosilom, da EJT zagotovi podporo.

5.   Eurojust ima posreden dostop do informacij v sistemu vodenja zadev EJT na podlagi sistema zadetek/ni zadetka. Če je ugotovljeno ujemanje med podatki, ki jih v sistem vodenja zadev vnese EJT, in podatki, ki jih hrani Eurojust, se tako ujemanje sporoči Eurojustu in EJT ter državi članici, ki je Eurojustu predložila podatke. Eurojust sprejme ustrezne ukrepe, da EJT omogoči posreden dostop do informacij v sistemu vodenja zadev na podlagi sistema zadetek/ni zadetka.

6.   EJT se lahko zanaša na upravno podporo in vire Eurojusta. Eurojust lahko v ta namen EJT zagotovi storitve splošnega interesa. Podrobnosti se določijo v dogovoru.

Člen 51

Odnosi z drugimi organi, uradi in agencijami Unije

1.   Eurojust vzpostavi in ohranja sodelovanje z Evropskim omrežjem za izobraževanje pravosodnih organov.

2.   OLAF prispeva k delu Eurojusta na področju usklajevanja v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije v skladu s svojim mandatom iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

3.   Evropska agencija za mejno in obalno stražo prispeva k delu Eurojusta tudi s posredovanjem ustreznih informacij, ki jih obdeluje v skladu s svojim mandatom in nalogami iz točke (m) člena 8(1) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Obdelavo osebnih podatkov v zvezi z navedenim s strani Evropske agencije za mejno in obalno stražo ureja Uredba (EU) 2018/1725.

4.   Za namene prejemanja in pošiljanja informacij med Eurojustom in OLAF ter brez poseganja v člen 8 te uredbe države članice zagotovijo, da se nacionalni člani Eurojusta obravnavajo kot pristojni organi držav članic izključno za namene Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. Izmenjava informacij med OLAF in nacionalnimi člani ne posega v obveznost predložitve informacij drugim pristojnim organom v skladu z navedenimi uredbami.

ODDELEK III

Mednarodno sodelovanje

Člen 52

Odnosi z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami

1.   Eurojust lahko vzpostavi in ohranja sodelovanje z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami.

V ta namen Eurojust vsaka štiri leta v posvetovanju s Komisijo pripravi strategijo sodelovanja, v kateri opredeli tretje države in mednarodne organizacije, v zvezi s katerimi na operativni ravni obstaja potreba po sodelovanju.

2.   Eurojust lahko s subjekti iz člena 47(1) sklene delovne dogovore.

3.   Eurojust lahko v skladu s svojimi operativnimi potrebami v dogovoru z zadevnimi pristojnimi organi zaradi lažjega sodelovanja imenuje kontaktne točke v tretjih državah.

Člen 53

Pravosodni funkcionarji za zvezo, napoteni v tretje države

1.   Za lažje pravosodno sodelovanje s tretjimi državami v primerih, ko Eurojust nudi pomoč v skladu s to uredbo, lahko kolegij na podlagi delovnega dogovora s pristojnimi organi tretje države iz člena 47(3) napoti pravosodne funkcionarje za zvezo v to tretjo državo.

2.   Naloge pravosodnih funkcionarjev za zvezo vključujejo katero koli dejavnost za spodbujanje in pospeševanje vseh oblik pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, zlasti z vzpostavljanjem neposrednih povezav s pristojnimi organi zadevne tretje države. Pravosodni funkcionar za zvezo lahko pri opravljanju svojih nalog v skladu s členom 56 s pristojnimi organi zadevne tretje države izmenjuje operativne osebne podatke.

3.   Pravosodni funkcionar za zvezo iz odstavka 1 mora imeti izkušnje pri delu z Eurojustom in ustrezno znanje o pravosodnem sodelovanju in delovanju Eurojusta. Za napotitev pravosodnega funkcionarja za zvezo v imenu Eurojusta je potrebno predhodno soglasje pravosodnega funkcionarja in njegove države članice.

4.   Če se pravosodni funkcionar za zvezo, ki ga napoti Eurojust, izbere izmed nacionalnih članov, namestnikov ali pomočnikov:

| (a) | ga zadevna država članica zamenja na njegovem mestu nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika; |
| --- | --- |

(a)

ga zadevna država članica zamenja na njegovem mestu nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika;

| (b) | preneha biti upravičen do izvajanja pooblastil, ki so mu podeljena v skladu s členom 8. |
| --- | --- |

(b)

preneha biti upravičen do izvajanja pooblastil, ki so mu podeljena v skladu s členom 8.

5.   Brez poseganja v člen 110 Kadrovskih predpisov za uradnike kolegij pripravi pogoje za napotitev pravosodnih funkcionarjev za zvezo, vključno z višino njihovega plačila. Kolegij v ta namen ob posvetovanju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe.

6.   Delovanje pravosodnih funkcionarjev za zvezo, ki jih je napotil Eurojust, nadzira ENVP. Pravosodni funkcionarji za zvezo o svojem delovanju poročajo kolegiju, ki o tem letno obvešča Evropski parlament in Svet. Pravosodni funkcionarji za zvezo obvestijo nacionalne člane in pristojne nacionalne organe o vseh primerih, ki zadevajo njihovo državo članico.

7.   Pristojni organi držav članic pravosodni funkcionarji za zvezo iz odstavka 1 se lahko neposredno obrnejo drug na drugega. V takšnih primerih pravosodni funkcionar za zvezo o teh stikih obvesti nacionalnega člana.

8.   Pravosodni funkcionarji za zvezo iz odstavka 1 so povezani s sistemom vodenja zadev.

Člen 54

Zaprosila za pravosodno sodelovanje, naslovljena na tretje države in izdana s strani tretjih držav

1.   Eurojust lahko s soglasjem zadevnih držav članic usklajuje izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje, ki so jih iz tretje države, če ta zaprosila zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah kot del iste preiskave. Taka zaprosila lahko Eurojustu pošlje tudi pristojni nacionalni organ.

2.   V nujnih primerih in v skladu s členom 19 lahko zaprosila iz odstavka 1 tega člena, če jih je izdala tretja država, ki ima z Eurojustom sklenjen sporazum o sodelovanju ali delovni dogovor, sprejema in posreduje usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti.

3.   Brez poseganja v člen 3(5) lahko Eurojust v primeru zaprosil zadevne države članice za pravosodno sodelovanje v zvezi z isto preiskavo, ki jih je treba izvršiti v tretji državi, omogoči lažje pravosodno sodelovanje s to tretjo državo.

ODDELEK IV

Prenosi osebnih podatkov

Člen 55

Posredovanje operativnih osebnih podatkov institucijam, organom, uradom in agencijam Unije

1.   Eurojust ob upoštevanju vseh nadaljnjih omejitev iz te uredbe, zlasti iz členov 21(8), 47(5) in 76, posreduje operativne osebne podatke drugi instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije, samo če so podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost druge institucije, organa, urada ali agencije Unije.

2.   Kadar se operativni osebni podatki posredujejo na zahtevo druge institucije, organa, urada ali agencije Unije, sta tako upravljavec kot prejemnik odgovorna za zakonitost tega prenosa.

Eurojust mora preveriti pristojnost druge institucije, organa, urada ali agencije Unije in začasno oceniti potrebo po posredovanju operativnih osebnih podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, Eurojust od prejemnika zahteva nadaljnje informacije.

Druga institucija, organ, urad ali agencija Unije zagotovi, da se lahko potreba po prenosu operativnih osebnih podatkov naknadno preveri.

3.   Druga institucija, organ, urad ali agencija Unije obdeluje operativne osebne podatke samo za namene, za katere so bili posredovani.

Člen 56

Splošna načela za prenos operativnih osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam

1.   Eurojust lahko prenese osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, ob upoštevanju veljavnih pravil o varstvu podatkov in drugih določb te uredbe ter samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | prenos je potreben za opravljanje nalog Eurojusta; |
| --- | --- |

(a)

prenos je potreben za opravljanje nalog Eurojusta;

| (b) | organ tretje države ali mednarodna organizacija, ki se jima prenesejo operativni osebni podatki, sta pristojna za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter za kazenske zadeve; |
| --- | --- |

(b)

organ tretje države ali mednarodna organizacija, ki se jima prenesejo operativni osebni podatki, sta pristojna za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter za kazenske zadeve;

| (c) | kadar je operativne osebne podatke, ki se prenesejo v skladu s tem členom, posredovala ali dala na razpolago Eurojustu država članica, Eurojust od zadevnega pristojnega organa te države članice v skladu z njenim nacionalnim pravom pridobi predhodno dovoljenje za prenos, razen če je ta država članica takšne prenose dovolila pod splošnimi ali posebnimi pogoji; |
| --- | --- |

(c)

kadar je operativne osebne podatke, ki se prenesejo v skladu s tem členom, posredovala ali dala na razpolago Eurojustu država članica, Eurojust od zadevnega pristojnega organa te države članice v skladu z njenim nacionalnim pravom pridobi predhodno dovoljenje za prenos, razen če je ta država članica takšne prenose dovolila pod splošnimi ali posebnimi pogoji;

| (d) | v primeru nadaljnjega prenosa v drugo tretjo državo ali mednarodno organizacijo s strani tretje države ali mednarodne organizacije Eurojust od tretje države ali mednarodne organizacije, ki bi prenesla podatke, zahteva, da pred tem nadaljnjim prenosom pridobi predhodno dovoljenje. |
| --- | --- |

(d)

v primeru nadaljnjega prenosa v drugo tretjo državo ali mednarodno organizacijo s strani tretje države ali mednarodne organizacije Eurojust od tretje države ali mednarodne organizacije, ki bi prenesla podatke, zahteva, da pred tem nadaljnjim prenosom pridobi predhodno dovoljenje.

Eurojust lahko dovoljenje iz točke (d) zagotovi samo s predhodnim dovoljenjem države članice, iz katere izvirajo podatki, potem ko ustrezno upošteva vse ustrezne dejavnike, tudi težo kaznivega dejanja, namen, za katerega so bili operativni osebni podatki prvotno preneseni, in raven varstva osebnih podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ki se ji operativni osebni podatki nadalje prenesejo.

2.   Eurojust lahko v skladu s pogoji iz odstavka 1 tega člena operativne osebne podatke prenese tretji državi ali mednarodni organizaciji samo, če velja eno od naslednjega:

| (a) | Komisija je na podlagi člena 57 odločila, da zadevna tretja država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva, ali pa – v primeru, da Komisija ni sprejela takšnega sklepa o ustreznosti – obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi na podlagi člena 58(1) ali pa – v primeru, da Komisija ni sprejela sklepa o ustreznosti in da ni takšnih ustreznih zaščitnih ukrepov – se uporablja odstopanje za posebne primere na podlagi člena 59(1); |
| --- | --- |

(a)

Komisija je na podlagi člena 57 odločila, da zadevna tretja država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva, ali pa – v primeru, da Komisija ni sprejela takšnega sklepa o ustreznosti – obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi na podlagi člena 58(1) ali pa – v primeru, da Komisija ni sprejela sklepa o ustreznosti in da ni takšnih ustreznih zaščitnih ukrepov – se uporablja odstopanje za posebne primere na podlagi člena 59(1);

| (b) | med Eurojustom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo je bil v skladu s členom 26a Sklepa 2002/187/PNZ pred 12. decembrom 2019 sklenjen sporazum o sodelovanju, ki omogoča prenos operativnih osebnih podatkov, ali |
| --- | --- |

(b)

med Eurojustom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo je bil v skladu s členom 26a Sklepa 2002/187/PNZ pred 12. decembrom 2019 sklenjen sporazum o sodelovanju, ki omogoča prenos operativnih osebnih podatkov, ali

| (c) | med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo je bil na podlagi člena 218 PDEU sklenjen mednarodni sporazum, ki določa ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. |
| --- | --- |

(c)

med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo je bil na podlagi člena 218 PDEU sklenjen mednarodni sporazum, ki določa ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

3.   Delovni dogovori iz člena 47(3) se lahko uporabljajo za določitev podrobnih pogojev za izvajanje sporazumov ali sklepov o ustreznosti iz odstavka 2 tega člena.

4.   Eurojust lahko v nujnih primerih prenese operativne osebne podatke brez predhodnega dovoljenja države članice v skladu s točko (c) odstavka 1. Eurojust lahko to stori samo, če je prenos operativnih osebnih podatkov potreben, da se prepreči neposredna in resna grožnja javni varnosti države članice ali tretje države ali bistvenim interesom države članice, predhodnega dovoljenja pa ni mogoče pridobiti pravočasno. O tem se brez odlašanja obvesti organ, pristojen za dajanje predhodnega dovoljenja.

5.   Država članica ter institucije, organi, uradi in agencije Unije ne prenesejo nadalje operativnih osebnih podatkov, ki so jih prejeli od Eurojusta, tretji državi ali mednarodni organizaciji. Izjemoma lahko opravijo tak prenos v primerih, ko je Eurojust tak prenos dovolil, potem ko je ustrezno upošteval vse zadevne dejavnike, vključno s težo kaznivega dejanja, namenom, za katerega so bili operativni osebni podatki prvotno posredovani, in ravnjo varstva osebnih podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ki se ji operativni osebni podatki nadalje prenesejo.

6.   Členi od 57, 58 in 59 se uporabljajo za zagotovitev, da ni ogrožena raven varstva fizičnih oseb, ki jo zagotavljata ta uredba in pravo Unije.

Člen 57

Prenosi na podlagi sklepa o ustreznosti

Eurojust lahko operativne osebne podatke prenese tretji državi ali mednarodni organizaciji, če Komisija v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2016/680 odloči, da tretja država, ozemlje ali eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali zadevna mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva.

Člen 58

Prenosi, za katere se uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi

1.   Če ni sklepa o ustreznosti, lahko Eurojust prenese operativne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, če:

| (a) | so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom operativnih osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali |
| --- | --- |

(a)

so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom operativnih osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali

| (b) | je Eurojust ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom operativnih osebnih podatkov in ugotovil, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom operativnih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

je Eurojust ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom operativnih osebnih podatkov in ugotovil, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom operativnih osebnih podatkov.

2.   Eurojust obvesti ENVP o vrstah prenosov iz točke (b) odstavka 1.

3.   Kadar prenos temelji na točki (b) odstavka 1, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo na voljo ENVP. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu prejemniku, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih operativnih osebnih podatkih.

Člen 59

Odstopanja v posebnih primerih

1.   Če ni bil sprejet sklep o ustreznosti oziroma ni ustreznih zaščitnih ukrepov na podlagi člena 58, lahko Eurojust operativne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji prenese le, če je prenos potreben:

| (a) | za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; |
| --- | --- |

(a)

za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe;

| (b) | za zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

za zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (c) | za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države ali |
| --- | --- |

(c)

za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države ali

| (d) | v posameznih primerih za opravljanje nalog Eurojusta, razen če ugotovi, da temeljne pravice in svoboščine zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad javnim interesom za prenos. |
| --- | --- |

(d)

v posameznih primerih za opravljanje nalog Eurojusta, razen če ugotovi, da temeljne pravice in svoboščine zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad javnim interesom za prenos.

2.   Kadar prenos temelji na odstavku 1, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo na voljo ENVP. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu prejemniku, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih operativnih osebnih podatkih.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 60

Proračun

1.   Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Eurojusta ter se vključijo v njegov proračun.

2.   Proračun Eurojusta je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki Eurojusta obsegajo:

| (a) | prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije;

| (b) | morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic;

| (c) | prihodke od objav in vseh storitev, ki jih zagotavlja Eurojust; |
| --- | --- |

(c)

prihodke od objav in vseh storitev, ki jih zagotavlja Eurojust;

| (d) | ad hoc donacije. |
| --- | --- |

(d)

ad hoc donacije.

4.   Odhodki Eurojusta vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter operativne stroške, vključno s sredstvi za skupne preiskovalne enote.

Člen 61

Priprava proračuna

1.   Upravni direktor vsako leto pripravi osnutek poročila o načrtu prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto, vključno s kadrovskim načrtom, ter ga pošlje izvršnemu odboru. Evropska pravosodna mreža in druge mreže Unije, ki so vključene v pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah iz člena 48, so pravočasno, preden se načrt pošlje Komisiji, obveščene o tistih delih, ki se nanašajo na njihove dejavnosti.

2.   Izvršni odbor na podlagi osnutka poročila o načrtu pregleda začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto, ki ga posreduje kolegiju v sprejetje.

3.   Začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta se Komisiji pošlje najpozneje do 31. januarja vsako leto. Eurojust do 31. marca istega leta Komisiji pošlje končni osnutek načrta, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta.

4.   Komisija poročilo o načrtu, skupaj s predlogom splošnega proračuna Unije, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

5.   Na podlagi poročila o načrtu Komisija v predlog splošnega proračuna Unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne za kadrovski načrt, in znesek prispevka v breme splošnega proračuna ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 PDEU.

6.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Unije Eurojustu.

7.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Eurojusta. Proračun Eurojusta sprejme kolegij. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije. Kadar je to potrebno, kolegij proračun Eurojusta ustrezno prilagodi.

8.   Za vse gradbene projekte, ki bi lahko imeli znatne posledice za proračun Eurojusta, se uporablja člen 88 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 (22).

Člen 62

Izvrševanje proračuna

Upravni direktor deluje kot odredbodajalec Eurojusta in izvršuje proračun Eurojusta v okviru svoje pristojnosti in v okviru meja, odobrenih v proračunu.

Člen 63

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja Eurojusta do 1. marca naslednjega proračunskega leta (leto N + 1) računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun za proračunsko leto (leto N).

2.   Eurojust Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto N do 31. marca leta N + 1.

3.   Računovodja Komisije do 31. marca leta N + 1 pošlje Računskemu sodišču začasni zaključni račun Eurojusta za leto N, konsolidiran z zaključnim računom Komisije.

4.   Računsko sodišče v skladu s členom 246(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 do 1. junija leta N + 1 poda pripombe o začasnem zaključnem računu Eurojusta.

5.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Eurojusta na podlagi člena 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 upravni direktor pripravi končni zaključni račun Eurojusta v okviru svoje pristojnosti in ga predloži izvršnemu odboru v mnenje.

6.   Izvršni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Eurojusta.

7.   Upravni direktor do 1. julija leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču pošlje končni zaključni račun za leto N, skupaj z mnenjem izvršnega odbora.

8.   Končni zaključni račun za leto N se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra leta N + 1.

9.   Upravni direktor do 30. septembra leta N + 1 Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove pripombe. Upravni direktor pošlje ta odgovor tudi izvršnemu odboru in Komisiji.

10.   Upravni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 261(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

11.   Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 podeli upravnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

12.   Razrešnico glede izvrševanja proračuna Eurojusta podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta po postopku, primerljivem s postopkom iz člena 319 PDEU in členov 260, 261 in 262 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, in sicer na podlagi revizijskega poročila Računskega sodišča.

Če Evropski parlament ne podeli razrešnice do 15. maja leta N + 2, se upravnega direktorja povabi, da svoje stališče pojasni kolegiju, ta pa glede na okoliščine sprejme končno odločitev o stališču upravnega direktorja.

Člen 64

Finančna pravila

1.   Finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, sprejme izvršni odbor v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1271/2013 po posvetovanju s Komisijo. Ta finančna pravila ne odstopajo od Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Eurojusta in je Komisija dala svoje predhodno soglasje.

Ob upoštevanju finančne podpore, zagotovljene za dejavnosti skupnih preiskovalnih enot, Eurojust in Europol skupaj določita pravila in pogoje za obdelavo prijav za takšno podporo.

2.   Eurojust lahko dodeli nepovratna sredstva za izvajanje svojih nalog iz člena 4(1). Nepovratna sredstva za naloge iz točke (f) člena 4(1) se lahko dodelijo državam članicam brez razpisa za zbiranje predlogov.

POGLAVJE VII

KADROVSKE DOLOČBE

Člen 65

Splošne določbe

1.   Za osebje Eurojusta se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih institucije Unije v dogovoru sprejele za namen uporabe Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Osebje Eurojusta je osebje, zaposleno v skladu s predpisi in pravili, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Unije, ob upoštevanju vseh meril iz člena 27 Kadrovskih predpisov za uradnike, vključno z njihovo geografsko razporeditvijo.

Člen 66

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1.   Eurojust lahko poleg svojega osebja uporabi napotene nacionalne strokovnjake in drugo osebje, ki ni zaposleno v Eurojustu.

2.   Kolegij sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Eurojust in o uporabi drugega osebja, zlasti zaradi izogibanja morebitnemu nasprotju interesov.

3.   Eurojust sprejme ustrezne upravne ukrepe, med drugim z usposabljanjem in strategijami za preprečevanje, da bi se izognil nasprotju interesov, tudi nasprotju interesov, povezanemu z vprašanji, ki zadevajo čas po zaposlitvi.

POGLAVJE VIII

OCENJEVANJE IN POROČANJE

Člen 67

Vključevanje institucij Unije in nacionalnih parlamentov

1.   Eurojust pošlje svoje letno poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom, ki lahko predložijo pripombe in sklepe.

2.   Novoizvoljeni predsednik Eurojusta ob svoji izvolitvi poda izjavo pred pristojnim odborom oziroma odbori Evropskega parlamenta in odgovarja na vprašanja poslancev. Razprave se neposredno ali posredno ne nanašajo na konkretne ukrepe v zvezi s specifičnimi operativnimi zadevami.

3.   Predsednik Eurojusta enkrat letno nastopi v okviru medparlamentarne seje odborov, da se pripravi skupna ocena Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov o dejavnostih Eurojusta, da se razpravlja o tekočih dejavnostih Eurojusta in da se predstavi njegovo letno poročilo ali drugi pomembni dokumenti Eurojusta.

Razprave se neposredno ali posredno ne nanašajo na konkretne ukrepe v zvezi s specifičnimi operativnimi zadevami.

4.   Poleg drugih obveznosti obveščanja in posvetovanja iz te uredbe, Eurojust Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom v njihovih uradnih jezikih v vednost pošlje:

| (a) | rezultate študij in strateških projektov, ki jih pripravi ali naroči Eurojust; |
| --- | --- |

(a)

rezultate študij in strateških projektov, ki jih pripravi ali naroči Eurojust;

| (b) | programske dokumente iz člena 15; |
| --- | --- |

(b)

programske dokumente iz člena 15;

| (c) | delovne dogovore, sklenjene s tretjimi osebami. |
| --- | --- |

(c)

delovne dogovore, sklenjene s tretjimi osebami.

Člen 68

Mnenja o predlaganih zakonodajnih aktih

Komisija in države članice, ki uveljavljajo svoje pravice na podlagi točke (b) člena 76 PDEU, lahko Eurojust zaprosijo za mnenje o vseh predlaganih zakonodajnih aktih iz člena 76 PDEU.

Člen 69

Ocena in pregled

1.   Komisija do 13. decembra 2024 in zatem vsakih pet let naroči oceno izvajanja in učinka te uredbe ter učinkovitosti in uspešnosti Eurojusta in njegovih delovnih praks. V okviru priprave ocene se izjavi kolegij. Ocena se lahko nanaša zlasti na morebitno potrebo po spremembi mandata Eurojusta in finančne posledice takšnih sprememb.

2.   Komisija posreduje poročilo o ocenjevanju, skupaj s svojimi zaključki, Evropskemu parlamentu, nacionalnim parlamentom, Svetu in kolegiju. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.

POGLAVJE IX

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 70

Privilegiji in imunitete

Za Eurojust in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen PEU in PDEU.

Člen 71

Jezik

1.   Za Eurojust se uporablja Uredba Sveta št. 1 (23).

2.   Kolegij o notranji jezikovni ureditvi Eurojusta odloča z dvotretjinsko večino svojih članov.

3.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Eurojusta, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 (24), razen če je zaradi nerazpoložljivosti Prevajalskega centra potrebna drugačna rešitev.

Člen 72

Zaupnost

1.   Nacionalni člani ter njihovi namestniki in pomočniki iz člena 7, osebje Eurojusta, nacionalni korespondenti, napoteni nacionalni strokovnjaki, pravosodni funkcionarji za zvezo, pooblaščena oseba za varstvo podatkov ter člani in osebje ENVP zavezuje obveznost glede zaupnosti v zvezi s kakršnimi koli informacijami, s katerimi so se seznanili med opravljanjem svojih nalog.

2.   Obveznost glede zaupnosti se nanaša na vse osebe in vse organe, ki sodelujejo z Eurojustom.

3.   Obveznost glede zaupnosti velja za osebe iz odstavkov 1 in 2 tudi po prenehanju funkcije ali zaposlitve in po zaključku dejavnosti.

4.   Obveznost glede zaupnosti se nanaša na vse informacije, ki jih prejme ali izmenja Eurojust, razen če so že bile zakonito objavljene ali so dostopne javnosti.

Člen 73

Pogoji glede zaupnosti v nacionalnih postopkih

1.   Brez poseganja v člen 21(3) lahko v primeru, če so informacije prejete ali izmenjane prek Eurojusta, organ države članice, ki je posredoval informacije, na podlagi svojega nacionalnega prava organu prejemniku določi pogoje za uporabo takih informacij v nacionalnih postopkih.

2.   Ti pogoji so za organ države članice, ki prejme informacije iz odstavka 1, zavezujoči.

Člen 74

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Eurojust, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

2.   Izvršni odbor v šestih mesecih po prvi seji pripravi podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 in jih pošlje kolegiju v sprejetje.

3.   Zoper odločitve, ki jih sprejme Eurojust na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali vložiti tožbo pred Sodiščem, pod pogoji, določenimi v členih 228 oziroma 263 PDEU.

4.   Eurojust na svojem spletnem mestu objavi seznam članov izvršnega odbora in povzetke izidov sej izvršnega odbora. Objava takih povzetkov se začasno ali trajno opusti ali omeji, če bi takšna objava lahko škodovala opravljanju nalog Eurojusta, pri čemer se upoštevajo obveznosti glede nerazkrivanja in zaupnosti ter operativna narava Eurojusta.

Člen 75

OLAF in Računsko sodišče

1.   Da bi olajšali boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim skladno z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013, Eurojust v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (26). Eurojust sprejme ustrezne določbe, ki veljajo za vse nacionalne člane, njihove namestnike in pomočnike, napotene nacionalne strokovnjake in osebje Eurojusta, z uporabo predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče ima pooblastila za opravljanje revizij na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od Eurojusta.

3.   OLAF lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (27), da se ugotovi, ali je prišlo do kakršnih koli nepravilnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, v zvezi s porabo sredstev, ki jih financira Eurojust.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3, delovne dogovore s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi Eurojusta o nepovratnih sredstvih vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu z njunimi pristojnostmi.

5.   Osebje Eurojusta, upravni direktor ter člani kolegija in izvršnega odbora brez odlašanja obvestijo OLAF in EJT o vsakem sumu nepravilnih ali nezakonitih dejavnosti v okviru njihovega mandata, s katerimi se seznanijo pri opravljanju svojih nalog, pri čemer zaradi tega obvestila ne nosijo odgovornosti.

Člen 76

Pravila o varovanju občutljivih netajnih podatkov in tajnih podatkov

1.   Eurojust določi notranja pravila o obravnavi in zaupnosti informacij ter o varovanju občutljivih netajnih podatkov, vključno z ustvarjanjem in obdelavo teh podatkov pri Eurojustu.

2.   Eurojust določi notranja pravila o varstvu tajnih podatkov EU, ki so skladna s Sklepom Sveta 2013/488/EU (28), da se zagotovi enakovredna raven varovanja za te podatke.

Člen 77

Upravne poizvedbe

Upravne dejavnosti Eurojusta nadzira Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

Člen 78

Odgovornost, razen odgovornosti za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov

1.   Pogodbeno odgovornost Eurojusta ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene Eurojust, je pristojno Sodišče.

3.   V primeru nepogodbene odgovornosti Eurojust v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonom držav članic, in neodvisno od morebitne odgovornosti v skladu s členom 46, povrne vso škodo, ki jo povzroči Eurojust ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog.

4.   Odstavek 3 se uporablja tudi za škodo, ki je nastala po krivdi nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika pri opravljanju njegovih nalog. Vendar pa v primeru, kadar deluje na podlagi pooblastil, ki so mu bila dodeljena na podlagi člena 8, njegova država članica povrne Eurojustu zneske, ki jih je ta plačal za poravnavo škode.

5.   V odškodninskih sporih iz odstavka 3 je pristojno Sodišče.

6.   Nacionalna sodišča držav članic, pristojna za reševanje sporov, ki se nanašajo na odgovornost Eurojusta iz tega člena, se določijo na podlagi Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (29).

7.   Osebno odgovornost osebja Eurojusta do samega Eurojusta urejajo ustrezne določbe Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 79

Sporazum o sedežu in pogoji delovanja

1.   Sedež Eurojusta je v Haagu na Nizozemskem.

2.   Potrebne določbe glede namestitve Eurojusta na Nizozemskem ter opreme, ki jo da na voljo Nizozemska, ter posebna pravila, ki se na Nizozemskem uporabljajo za upravnega direktorja, člane kolegija, osebje Eurojusta in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med Eurojustom in Nizozemsko, sklenjenem po odobritvi kolegija.

Člen 80

Prehodne določbe

1.   Eurojust, kakor je ustanovljen s to uredbo, je splošni pravni naslednik glede vseh pogodb, ki jih je sklenil Eurojust, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ, ter glede vseh njegovih obveznosti in lastnine, ki jo je pridobil.

2.   Nacionalni člani Eurojusta, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ, ki jih je napotila vsaka država članica v skladu z navedenim sklepom, prevzamejo vlogo nacionalnih članov Eurojusta na podlagi oddelka II poglavja II te uredbe. Njihov mandat se lahko v skladu s členom 7(5) te uredbe po začetku veljavnosti te uredbe podaljša enkrat, ne glede na prejšnje podaljšanje mandata.

3.   Predsednik in podpredsednika Eurojusta, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ, ob začetku veljavnosti te uredbe prevzameta vlogo predsednika in vlogo podpredsednika Eurojusta na podlagi člena 11 te uredbe do poteka njunega mandata v skladu z navedenim sklepom. Na podlagi člena 11(4) te uredbe sta lahko po začetku veljavnosti te uredbe ponovno izvoljena enkrat, ne glede na prejšnjo ponovno izvolitev.

4.   Upravni direktor, ki je bil zadnji imenovan v skladu s členom 29 Sklepa 2002/187/PNZ, prevzame vlogo upravnega direktorja na podlagi člena 17 te uredbe, do poteka njegovega mandata, kot je določen v skladu z navedenim sklepom. Mandat upravnega direktorja se lahko po začetku veljavnosti te uredbe podaljša enkrat.

5.   Ta uredba ne vpliva na veljavnost sporazumov, ki jih sklene Eurojust, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ. Zlasti vsi mednarodni sporazumi, ki jih je sklenil Eurojust pred 12. decembrom 2019, ostanejo še naprej veljavni.

6.   Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 35 Sklepa 2002/187/PNZ, se izvede v skladu s pravili iz člena 36 navedenega sklepa.

7.   Ta uredba ne vpliva na pogodbe o zaposlitvi, ki so bile sklenjene v skladu s Sklepom 2002/187/PNZ pred začetkom veljavnosti te uredbe. Pooblaščenec za varstvo podatkov, ki je bil zadnji imenovan v skladu s členom 17 navedenega sklepa, prevzame vlogo pooblaščene osebe za varstvo podatkov na podlagi člena 36 te uredbe.

Člen 81

Nadomestitev in razveljavitev

1.   Sklep 2002/187/PNZ se nadomesti, kar zadeva države članice, za katere je ta uredba zavezujoča, z učinkom od 12. decembra 2019.

Sklep 2002/187/PNZ se torej razveljavi z učinkom od 12. decembra 2019.

2.   Kar zadeva države članice, za katere je ta uredba zavezujoča, se sklicevanja na navedeni sklep iz odstavka 1 razumejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 82

Začetek veljavnosti in uporabe

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 12. decembra 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 14. novembra 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. novembra 2018.

1

(2)  Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (UL L 63, 6.3.2002, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2003/659/PNZ z dne 18. junija 2003 o spremembi Sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (UL L 245, 29.9.2003, str. 44).

3

(4)  Sklep Sveta 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (UL L 138, 4.6.2009, str. 14).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta 2002/494/PNZ z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva (UL L 167, 26.6.2002, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji (UL L 332, 18.12.2007, str. 103).

7

(8)  Sklep Sveta 2008/852/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji. (UL L 301, 12.11.2008, str. 38).

8

(9)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (glej stran 39 tega Uradnega lista).

10

(11)  Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ z dne 24. januarja 2005 o izmenjavi določenih podatkov z Interpolom (UL L 27, 29.1.2005, str. 61).

11

(12)  Sklep Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 205, 7.8.2007, str. 63).

12

(13)  Skupni ukrep Sveta 96/277/PNZ z dne 22. aprila 1996 o okviru izmenjave sodnikov za zvezo za izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije (UL L 105, 27.4.1996, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

15

(16)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

16

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2014/41/EU z dne 3. aprila 2014 o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (UL L 130, 1.5.2014, str. 1).

17

(18)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

18

(19)  Sklep Sveta 2005/671/PNZ z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj (UL L 253, 29.9.2005, str. 22).

19

(20)  Sklep Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži (UL L 348, 24.12.2008, str. 130).

20

(21)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

21

(22)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 7.12.2013, str. 42).

22

(23)  Uredba Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385).

23

(24)  Uredba Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (UL L 314, 7.12.1994, str. 1).

24

(25)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

25

(26)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

26

(27)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

27

(28)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

28

(29)  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).

29

---

PRILOGA I

Seznam oblik hudih kaznivih dejanj, za katere je v skladu s členom 3(1) pristojen Eurojust:

| — | terorizem, |
| --- | --- |

—

terorizem,

| — | organizirani kriminal, |
| --- | --- |

—

organizirani kriminal,

| — | nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami,

| — | dejavnosti pranja denarja, |
| --- | --- |

—

dejavnosti pranja denarja,

| — | kazniva dejanja, povezana z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, povezana z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi,

| — | tihotapljenje priseljencev, |
| --- | --- |

—

tihotapljenje priseljencev,

| — | trgovina z ljudmi, |
| --- | --- |

—

trgovina z ljudmi,

| — | kazniva dejanja, povezana z motornimi vozili, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, povezana z motornimi vozili,

| — | umor in huda telesna poškodba, |
| --- | --- |

—

umor in huda telesna poškodba,

| — | nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi,

| — | ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, |
| --- | --- |

—

ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev,

| — | rasizem in ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizem in ksenofobija,

| — | rop in velika tatvina, |
| --- | --- |

—

rop in velika tatvina,

| — | nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli,

| — | prevare in goljufije, |
| --- | --- |

—

prevare in goljufije,

| — | kazniva dejanja v škodo finančnih interesov Unije, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja v škodo finančnih interesov Unije,

| — | trgovanje z notranjimi informacijami in manipulacija finančnih trgov, |
| --- | --- |

—

trgovanje z notranjimi informacijami in manipulacija finančnih trgov,

| — | izsiljevanje in oderuštvo, |
| --- | --- |

—

izsiljevanje in oderuštvo,

| — | ponarejanje in piratstvo izdelkov, |
| --- | --- |

—

ponarejanje in piratstvo izdelkov,

| — | ponarejanje upravnih listin in trgovanje z njimi, |
| --- | --- |

—

ponarejanje upravnih listin in trgovanje z njimi,

| — | ponarejanje denarja in plačilnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ponarejanje denarja in plačilnih sredstev,

| — | kazniva dejanja, povezana z uporabo računalniških sistemov, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, povezana z uporabo računalniških sistemov,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi,

| — | nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami,

| — | nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in podvrstami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in podvrstami,

| — | kazniva dejanja zoper okolje, vključno z onesnaževanjem morja z ladij, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja zoper okolje, vključno z onesnaževanjem morja z ladij,

| — | nedovoljen promet s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti,

| — | spolna zloraba in spolno izkoriščanje, vključno z gradivom o zlorabi otrok in pridobivanjem otrok za spolne namene, |
| --- | --- |

—

spolna zloraba in spolno izkoriščanje, vključno z gradivom o zlorabi otrok in pridobivanjem otrok za spolne namene,

| — | genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojni zločini. |
| --- | --- |

—

genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojni zločini.

---

PRILOGA II

VRSTE OSEBNIH PODATKOV IZ ČLENA 27

| 1. | (a) | priimek, dekliški priimek, imena in vsi vzdevki ali privzeta imena; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

priimek, dekliški priimek, imena in vsi vzdevki ali privzeta imena;

| (b) | datum in kraj rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj rojstva;

| (c) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(c)

državljanstvo;

| (d) | spol; |
| --- | --- |

(d)

spol;

| (e) | stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba; |
| --- | --- |

(e)

stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba;

| (f) | številka socialnega zavarovanja ali druge uradne številke, ki se uporabljajo za identifikacijo posameznikov v državah članicah, podatki iz vozniških dovoljenj, osebnih dokumentov in potnih listov ter carinske in davčne identifikacijske številke; |
| --- | --- |

(f)

številka socialnega zavarovanja ali druge uradne številke, ki se uporabljajo za identifikacijo posameznikov v državah članicah, podatki iz vozniških dovoljenj, osebnih dokumentov in potnih listov ter carinske in davčne identifikacijske številke;

| (g) | informacije o pravnih osebah, če vključujejo podatke, ki se nanašajo na določene ali določljive posameznike, zoper katere teče kazenska preiskava ali pregon; |
| --- | --- |

(g)

informacije o pravnih osebah, če vključujejo podatke, ki se nanašajo na določene ali določljive posameznike, zoper katere teče kazenska preiskava ali pregon;

| (h) | podatki o bančnih računih in računih pri drugih finančnih ustanovah; |
| --- | --- |

(h)

podatki o bančnih računih in računih pri drugih finančnih ustanovah;

| (i) | opis in narava domnevnih kaznivih dejanj, čas njihove storitve, vrsta kaznivih dejanj ter potek preiskav; |
| --- | --- |

(i)

opis in narava domnevnih kaznivih dejanj, čas njihove storitve, vrsta kaznivih dejanj ter potek preiskav;

| (j) | dejstva, ki kažejo na mednarodno razsežnost primera; |
| --- | --- |

(j)

dejstva, ki kažejo na mednarodno razsežnost primera;

| (k) | podatki, ki se nanašajo na domnevno članstvo v hudodelski združbi; |
| --- | --- |

(k)

podatki, ki se nanašajo na domnevno članstvo v hudodelski združbi;

| (l) | telefonske številke, elektronski naslovi, podatki o prometu in lokaciji ter morebitni pripadajoči podatki, potrebni za identificiranje naročnika ali uporabnika; |
| --- | --- |

(l)

telefonske številke, elektronski naslovi, podatki o prometu in lokaciji ter morebitni pripadajoči podatki, potrebni za identificiranje naročnika ali uporabnika;

| (m) | podatki o registraciji vozil; |
| --- | --- |

(m)

podatki o registraciji vozil;

| (n) | profili DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, fotografije in prstni odtisi. |
| --- | --- |

(n)

profili DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, fotografije in prstni odtisi.

| 2. | (a) | priimek, dekliški priimek, imena in vsi vzdevki ali privzeta imena; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

priimek, dekliški priimek, imena in vsi vzdevki ali privzeta imena;

| (b) | datum in kraj rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj rojstva;

| (c) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(c)

državljanstvo;

| (d) | spol; |
| --- | --- |

(d)

spol;

| (e) | stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba; |
| --- | --- |

(e)

stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba;

| (f) | opis in vrsta kaznivih dejanj, v katere je oseba vpletena, čas storitve kaznivih dejanj, vrsta kaznivih dejanj in potek preiskav; |
| --- | --- |

(f)

opis in vrsta kaznivih dejanj, v katere je oseba vpletena, čas storitve kaznivih dejanj, vrsta kaznivih dejanj in potek preiskav;

| (g) | številka socialnega zavarovanja ali druge uradne številke, ki se uporabljajo za identifikacijo posameznikov v državah članicah, podatki iz vozniških dovoljenj, osebnih dokumentov in potnih listov ter carinske in davčne identifikacijske številke; |
| --- | --- |

(g)

številka socialnega zavarovanja ali druge uradne številke, ki se uporabljajo za identifikacijo posameznikov v državah članicah, podatki iz vozniških dovoljenj, osebnih dokumentov in potnih listov ter carinske in davčne identifikacijske številke;

| (h) | podatki o bančnih računih in računih pri drugih finančnih ustanovah; |
| --- | --- |

(h)

podatki o bančnih računih in računih pri drugih finančnih ustanovah;

| (i) | telefonske številke, elektronski naslovi, podatki o prometu in lokaciji ter morebitni pripadajoči podatki, potrebni za identificiranje naročnika ali uporabnika; |
| --- | --- |

(i)

telefonske številke, elektronski naslovi, podatki o prometu in lokaciji ter morebitni pripadajoči podatki, potrebni za identificiranje naročnika ali uporabnika;

| (j) | podatki o registraciji vozil. |
| --- | --- |

(j)

podatki o registraciji vozil.

---