# Službeni list L 17/18.

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 17 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 62.18. siječnja 2019. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 17

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 62.18. siječnja 2019.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2019/61 оd 19. prosinca 2018. o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti u sektoru javne uprave u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2019/62 оd 19. prosinca 2018. o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  1
  ) | 58 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2019/63 оd 19. prosinca 2018. o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  1
  ) | 94 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2019/61 оd 19. prosinca 2018. o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti u sektoru javne uprave u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  1
  )

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2019/62 оd 19. prosinca 2018. o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  1
  )

1

58

*

Odluka Komisije (EU) 2019/63 оd 19. prosinca 2018. o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  1
  )

1

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 18.1.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 17/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/61

оd 19. prosinca 2018.

o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti u sektoru javne uprave u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (1), a posebno njezin članak 46. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija ima obvezu izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Tim dokumentima moraju biti obuhvaćeni najbolja praksa upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke djelotvornosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog navedenom uredbom moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija ima obvezu izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Tim dokumentima moraju biti obuhvaćeni najbolja praksa upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke djelotvornosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog navedenom uredbom moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.

| (2) | Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti plan rada u kojem utvrđuje okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) sektor jave uprave utvrđen je kao prioritetni sektor. |
| --- | --- |

(2)

Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti plan rada u kojem utvrđuje okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) sektor jave uprave utvrđen je kao prioritetni sektor.

| (3) | S obzirom na raznolikost aktivnosti koje provode različite javne uprave diljem Unije, sektorski referentni dokument za sektor javne uprave trebao bi biti usmjeren na ključna pitanja u vezi s okolišem za taj sektor. Kako bi se postiglo što više kružno gospodarstvo, potrebno je utvrditi konkretne mjere u obliku najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje upravljanja uredima, povećanje učinkovitosti upotrebe energije i resursa te poboljšanje mobilnosti, upotrebe zemljišta, kvalitete zraka, opskrbe vodom i gospodarenja otpadnim vodama. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na raznolikost aktivnosti koje provode različite javne uprave diljem Unije, sektorski referentni dokument za sektor javne uprave trebao bi biti usmjeren na ključna pitanja u vezi s okolišem za taj sektor. Kako bi se postiglo što više kružno gospodarstvo, potrebno je utvrditi konkretne mjere u obliku najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje upravljanja uredima, povećanje učinkovitosti upotrebe energije i resursa te poboljšanje mobilnosti, upotrebe zemljišta, kvalitete zraka, opskrbe vodom i gospodarenja otpadnim vodama.

| (4) | Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor javne uprave, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor javne uprave, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske unije.

| (5) | Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sektorski referentni dokument o najboljoj praksi upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor javne uprave za potrebe Uredbe (EZ) br. 1221/2009 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 18. svibnja 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 342, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  
  SL C 358, 8.12.2011., str. 2.

2

---

PRILOG

1.   UVOD

Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću (1) („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije.

Mjerodavni pravni kontekst

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 (2). Naknadno su izvršene dvije velike revizije EMAS-a:

| — | Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

| — | Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

Važan novi element u najnovijoj reviziji, koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010., jest članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata (SRD). Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), okolišne pokazatelje za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina učinkovitosti.

Kako tumačiti ovaj dokument i služiti se njime

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) sustav je za dobrovoljno sudjelovanje organizacija koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša. Unutar tog okvira ovim se SRD-om daju konkretne smjernice za sektor javne uprave i predstavlja niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.

Dokument je sastavila Europska komisija s pomoću doprinosa zainteresiranih strana. Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz tog sektora, pod vodstvom JRC-a, na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske okolišne pokazatelje i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine ekološke djelotvornosti koje postižu najučinkovitije organizacije u spomenutom sektoru.

Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju ekološku djelotvornost dajući im ideje i nadahnuće te praktične i tehničke smjernice.

Ovaj SRD u prvom je redu namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele saznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost. Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti potporu svim organizacijama u sektoru javne uprave kako bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte povezane s okolišem te pronašle informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim pokazateljima za mjerenje svoje ekološke djelotvornosti i o mjerilima izvrsnosti.

Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti sektorske referentne dokumente u obzir

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:

| 1. | pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):

  organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost; |
| --- | --- |

1.

pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):

organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost;

| 2. | pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.):







  (a) | organizacije bi pri izboru pokazatelja trebale razmotriti relevantne sektorske okolišne pokazatelje u SRD-u (4) koje će upotrebljavati za izvješćivanje o ekološkoj djelotvornosti.
  Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji; |
| --- | --- | --- |

2.

pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.):

(a)

organizacije bi pri izboru pokazatelja trebale razmotriti relevantne sektorske okolišne pokazatelje u SRD-u (4) koje će upotrebljavati za izvješćivanje o ekološkoj djelotvornosti.

Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji;

| (b) | pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima u vezi s ekološkom djelotvornošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
  Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (koja ukazuju na razinu ekološke djelotvornosti koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti. Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama. Ta procjena izvedivosti potrebna je i za javne uprave, od kojih se često traži da posluže kao primjer.
  Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata. |
| --- | --- |

(b)

pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima u vezi s ekološkom djelotvornošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.

Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (koja ukazuju na razinu ekološke djelotvornosti koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti. Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama. Ta procjena izvedivosti potrebna je i za javne uprave, od kojih se često traži da posluže kao primjer.

Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.

Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.

Sudjelovanje u sustavu EMAS trajan je proces. Svaki put kad organizacija namjerava poboljšati svoju ekološku djelotvornost (te je preispituje), treba konzultirati sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi vidjela kojim se daljnjim pitanjima može postupno početi baviti.

Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o okolišu uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji je način to učinila (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).

Pri provođenju revizije organizacija akreditiranim okolišnim procjeniteljima mora dostaviti dokaz o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analize utjecaja na okoliš i uzeti u obzir. Okolišni procjenitelji ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje ekološke djelotvornosti.

S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza. Procjenitelji, konkretno, neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih okolišnih pokazatelja i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš. Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju učinkovitosti.

Struktura sektorskog referentnog dokumenta

Ovaj se dokument sastoji od četiri poglavlja. U prvom se poglavlju predstavlja pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene SRD-a. U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem (5), zajedno s informacijama o njihovoj primjenjivosti. Kad god je to moguće, navedeni su i posebni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem. Međutim, određivanje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem jer za neka područja ne postoji dovoljna količina podataka ili se određeni uvjeti (lokalni klimatski uvjeti, lokalno gospodarstvo, lokalno društvo, nadležnosti javne uprave itd.) razlikuju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla. Neki od pokazatelja i mjerila relevantni su za više najboljih praksi upravljanja okolišem te se ponavljaju gdje god je to primjereno. Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava sveobuhvatnu tablicu s najrelevantnijim okolišnim pokazateljima, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.

2.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj sektorski referentni dokument odnosi se na ekološku djelotvornost djelatnosti u sektoru javne uprave. U ovom dokumentu sektor javne uprave obuhvaća organizacije koje uglavnom pripadaju sljedećoj podjeli prema oznakama NACE (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6)):

| — | oznaka NACE 84: Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje. |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 84: Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje.

Organizacije registrirane pod tom oznakom NACE ciljna su skupina ovog dokumenta.

Osim toga, najbolje prakse upravljanja okolišem utvrđene u ovom SRD-u mogu biti primjer i drugim organizacijama, primjerice javnim ili privatnim poduzećima koja pružaju usluge u ime javne uprave. One mogu, među ostalim, imati sljedeće oznake NACE:

| — | oznaka NACE 2: Šumarstvo i sječa drva, |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 2: Šumarstvo i sječa drva,

| — | oznaka NACE 36: Skupljanje, pročišćavanje i opskrba vodom, |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 36: Skupljanje, pročišćavanje i opskrba vodom,

| — | oznaka NACE 37: Uklanjanje otpadnih voda, |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 37: Uklanjanje otpadnih voda,

| — | oznaka NACE 38: Skupljanje otpada, djelatnosti obrade i zbrinjavanja otpada; oporaba materijala, |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 38: Skupljanje otpada, djelatnosti obrade i zbrinjavanja otpada; oporaba materijala,

| — | oznaka NACE 39: Djelatnosti sanacije okoliša i ostale djelatnosti gospodarenja otpadom, |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 39: Djelatnosti sanacije okoliša i ostale djelatnosti gospodarenja otpadom,

| — | oznaka NACE 41.2: Gradnja stambenih i nestambenih zgrada, |
| --- | --- |

—

oznaka NACE 41.2: Gradnja stambenih i nestambenih zgrada,

| — | oznake NACE 49.31: Gradski i prigradski kopneni prijevoz putnika. |
| --- | --- |

—

oznake NACE 49.31: Gradski i prigradski kopneni prijevoz putnika.

Ovaj sektorski referentni dokument usmjeren je na brojne aspekte relevantne za sve vrste javne uprave, primjerice na ekološku djelotvornost ureda, energetsku učinkovitost javnih zgrada i zelenu javnu nabavu (odjeljci 3.1., 3.2.5., 3.2.7., 3.2.8., 3.2.10. i 3.11.). Sve javne uprave na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini upućuju se na te odjeljke ovog dokumenta.

Međutim, javna uprava u okviru djelotvornog upravljanja okolišem mora uzeti u obzir i svoju osnovnu djelatnost, gdje se mogu ostvariti najpovoljniji učinci na okoliš. Cilj je ovog dokumenta olakšati javnim upravama i općinama taj zadatak (7) stavljanjem naglaska na najbolje prakse koje su relevantne za njihovu ulogu i za usluge koje izravno ili neizravno pružaju stanovništvu (npr. pročišćavanje otpadnih voda, lokalni javni prijevoz). Posebno se pritom misli na lokalna tijela jer ona čine najveći dio javne uprave u EU-u te na lokalnoj razini postoji najveći potencijal za ponovnu provedbu najboljih praksi i učenje na temelju njih.

Glavni aspekti okoliša, povezani pritisci na okoliš i odgovarajući relevantni odjeljci ovog dokumenta navedeni su u tablici u nastavku. Navedeni aspekti okoliša odabrani su kao najrelevantniji u predmetnom sektoru. Međutim, aspekte okoliša kojima će upravljati određena javna uprava treba procijeniti na pojedinačnoj osnovi. U tablici u nastavku ne razlikuju se izravni i neizravni aspekti okoliša jer se djelatnosti koje se provode unutar institucije i one koje provode vanjski izvršitelji mogu razlikovati od slučaja do slučaja. Osim toga, mnogi se aspekti okoliša mogu smatrati i izravnima i neizravnima jer se odnose izravno na djelatnosti javne uprave, ali i na aktivnosti stanovnika, poduzeća i organizacija na području kojim upravlja ili za koje je nadležna ta javna uprava.

Najvažniji aspekti okoliša i kritične točke za javne uprave te upućivanje na relevantne odjeljke u ovom dokumentu

| Aspekt okoliša | Povezane glavne okolišne kritične točke | Relevantni odjeljci SRD-a |
| --- | --- | --- |
| Rad ureda | Proizvodnja krutog otpada
  Potrošnja vode
  Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)
  Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)
  Iscrpljivanje resursa | Odjeljak 3.1. |
| Upravljanje potrošnjom energije na području kojim se upravlja te upravljanje vlastitom potrošnjom energije | Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2) | Odjeljak 3.2. |
| Upravljanje mobilnošću i/ili javnim prijevozom | Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)
  Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2) | Odjeljak 3.3. |
| Planiranje upotrebe zemljišta i upravljanje zelenim gradskim površinama | Upotreba zemljišta
  Gubitak biološke raznolikosti | Odjeljci 3.4. i 3.5. |
| Upravljanje kvalitetom zraka i bukom u okolini | Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)
  Stvaranje buke | Odjeljci 3.6. i 3.7. |
| Gospodarenje otpadom | Proizvodnja krutog otpada | Odjeljak 3.8. |
| Opskrba pitkom vodom | Potrošnja vode | Odjeljak 3.9. |
| Upravljanje pročišćavanjem otpadnih voda | Emisije u vodu (BPK, KPK, mikroonečišćujuće tvari itd.)
  Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2) | Odjeljak 3.10. |
| Nabava proizvoda i usluga | Proizvodnja krutog otpada
  Potrošnja vode
  Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)
  Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)
  Iscrpljivanje resursa | Odjeljak 3.11. |
| Promicanje ekološkog ponašanja stanovnika i poduzeća | Proizvodnja krutog otpada
  Potrošnja vode
  Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)
  Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)
  Emisije u vodu (KPK, BPK, mikroonečišćujuće tvari itd.)
  Iscrpljivanje resursa | Odjeljak 3.12. |

Aspekt okoliša

Povezane glavne okolišne kritične točke

Relevantni odjeljci SRD-a

Rad ureda

Proizvodnja krutog otpada

Potrošnja vode

Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)

Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)

Iscrpljivanje resursa

Odjeljak 3.1.

Upravljanje potrošnjom energije na području kojim se upravlja te upravljanje vlastitom potrošnjom energije

Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)

Odjeljak 3.2.

Upravljanje mobilnošću i/ili javnim prijevozom

Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)

Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)

Odjeljak 3.3.

Planiranje upotrebe zemljišta i upravljanje zelenim gradskim površinama

Upotreba zemljišta

Gubitak biološke raznolikosti

Odjeljci 3.4. i 3.5.

Upravljanje kvalitetom zraka i bukom u okolini

Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)

Stvaranje buke

Odjeljci 3.6. i 3.7.

Gospodarenje otpadom

Proizvodnja krutog otpada

Odjeljak 3.8.

Opskrba pitkom vodom

Potrošnja vode

Odjeljak 3.9.

Upravljanje pročišćavanjem otpadnih voda

Emisije u vodu (BPK, KPK, mikroonečišćujuće tvari itd.)

Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)

Odjeljak 3.10.

Nabava proizvoda i usluga

Proizvodnja krutog otpada

Potrošnja vode

Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)

Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)

Iscrpljivanje resursa

Odjeljak 3.11.

Promicanje ekološkog ponašanja stanovnika i poduzeća

Proizvodnja krutog otpada

Potrošnja vode

Potrošnja energije, emisije stakleničkih plinova (CO2)

Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)

Emisije u vodu (KPK, BPK, mikroonečišćujuće tvari itd.)

Iscrpljivanje resursa

Odjeljak 3.12.

Najbolje prakse upravljanja okolišem opisane u poglavlju 3. utvrđene su kao najrelevantnije tehnike, aktivnosti i mjere koje javna uprava može provesti kako bi poboljšala svoju ekološku djelotvornost za svaki od aspekata okoliša navedenih u gornjoj tablici. Tijekom njihova utvrđivanja u obzir su uzeti posebni izazovi i prilike s kojima se susreću javna tijela, za razliku od privatnih poduzeća. One, među ostalim, uključuju:

| — | strože postupke javne nabave, |
| --- | --- |

—

strože postupke javne nabave,

| — | stroža pravila financiranja, |
| --- | --- |

—

stroža pravila financiranja,

| — | potrebu za duljim vremenskim razdobljima za provedbu odluka, |
| --- | --- |

—

potrebu za duljim vremenskim razdobljima za provedbu odluka,

| — | postojeću infrastrukturu, |
| --- | --- |

—

postojeću infrastrukturu,

| — | ograničen proračun, |
| --- | --- |

—

ograničen proračun,

ali i:

| — | mogućnost prihvaćanja duljih rokova za povrat ulaganja, |
| --- | --- |

—

mogućnost prihvaćanja duljih rokova za povrat ulaganja,

| — | mogućnost davanja prednosti odlukama koje donose korist za društvo umjesto onih koje donose povrat ulaganja u financijskom smislu, |
| --- | --- |

—

mogućnost davanja prednosti odlukama koje donose korist za društvo umjesto onih koje donose povrat ulaganja u financijskom smislu,

| — | stabilnost osoblja, |
| --- | --- |

—

stabilnost osoblja,

| — | mogućnosti za ekonomiju razmjera u slučaju suradnje među različitim javnim upravama na lokanoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

—

mogućnosti za ekonomiju razmjera u slučaju suradnje među različitim javnim upravama na lokanoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini.

Tijekom razmatranja provedbe bilo koje od najboljih praksi upravljanja okolišem navedenih u ovom dokumentu, lokalna tijela trebaju uzeti u obzir konkretne izazove s kojima se susreću i razmotriti kako mogu u najvećoj mjeri iskoristiti prilike koje su im dostupne (8).

3.   NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, OKOLIŠNI POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR JAVNE UPRAVE

3.1.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za održive urede

Ovaj je odjeljak namijenjen svim javnim upravama čije se djelovanje temelji na radu u uredima.

3.1.1.   Upravljanje potrošnjom energije i njezino maksimalno smanjenje

Najbolja praksa upravljanja okolišem upravljanje je energijom u skladu s načelima ciklusa „isplaniraj – provedi – provjeri – djeluj” u uredima koji su u vlasništvu javne uprave ili kojima ona upravlja. To se postiže sljedećim mjerama:

| — | čestim prikupljanjem ili stalnim praćenjem podataka o potrošnji energije. Podaci se mogu prikupljati na razini zgrade, po dijelovima zgrade (npr. predvorje, uredi, kantina/kafić), po vrsti izvora energije (npr. plin, električna energija) te po kategoriji krajnje potrošnje (npr. rasvjeta, grijanje), |
| --- | --- |

—

čestim prikupljanjem ili stalnim praćenjem podataka o potrošnji energije. Podaci se mogu prikupljati na razini zgrade, po dijelovima zgrade (npr. predvorje, uredi, kantina/kafić), po vrsti izvora energije (npr. plin, električna energija) te po kategoriji krajnje potrošnje (npr. rasvjeta, grijanje),

| — | analiziranjem podataka, postavljanjem ciljeva, utvrđivanjem referentnih vrijednosti te njihovom upotrebom za usporedbu stvarne učinkovitosti upotrebe energije, |
| --- | --- |

—

analiziranjem podataka, postavljanjem ciljeva, utvrđivanjem referentnih vrijednosti te njihovom upotrebom za usporedbu stvarne učinkovitosti upotrebe energije,

| — | utvrđivanjem strategije i akcijskog plana za poboljšanje energetskih svojstava uredske zgrade (vidjeti odjeljke 3.2.5., 3.2.7. i 3.2.8.). |
| --- | --- |

—

utvrđivanjem strategije i akcijskog plana za poboljšanje energetskih svojstava uredske zgrade (vidjeti odjeljke 3.2.5., 3.2.7. i 3.2.8.).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva na uredske zgrade koje su u vlasništvu javne uprave ili kojima ona upravlja. Međutim, provedba nekih mjera na temelju ove najbolje prakse upravljanja okolišem mogla bi biti ograničena u unajmljenim zgradama.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda (9), izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina)
  Ako su podaci dostupni, to se može prikazati razdijeljeno kao:






  — | grijanje prostora (kWh/m2/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i1)

Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda (9), izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina)

Ako su podaci dostupni, to se može prikazati razdijeljeno kao:

—

grijanje prostora (kWh/m2/godina)

| — | hlađenje prostora (kWh/m2/godina) |
| --- | --- |

—

hlađenje prostora (kWh/m2/godina)

| — | rasvjeta (kWh/m2/godina) |
| --- | --- |

—

rasvjeta (kWh/m2/godina)

| — | druge upotrebe električne energije (kWh/m2/godina) |
| --- | --- |

—

druge upotrebe električne energije (kWh/m2/godina)

| (i2) | Ukupna godišnja potrošnja energije po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV), izraženo kao konačna energija (kWh/EPRV/godina)
  Ako su podaci dostupni, to se može prikazati razdijeljeno kao:






  — | grijanje prostora (kWh/EPRV/godina) |
| --- | --- | --- |

(i2)

Ukupna godišnja potrošnja energije po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV), izraženo kao konačna energija (kWh/EPRV/godina)

Ako su podaci dostupni, to se može prikazati razdijeljeno kao:

—

grijanje prostora (kWh/EPRV/godina)

| — | hlađenje prostora (kWh/EPRV/godina) |
| --- | --- |

—

hlađenje prostora (kWh/EPRV/godina)

| — | rasvjeta (kWh/EPRV/godina) |
| --- | --- |

—

rasvjeta (kWh/EPRV/godina)

| — | druge upotrebe električne energije (kWh/EPRV/godina) |
| --- | --- |

—

druge upotrebe električne energije (kWh/EPRV/godina)

| (i3) | Ukupna godišnja potrošnja primarne energije po površini poda ili zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (kWh/m2/godina, kWh/EPRV/godina) |
| --- | --- |

(i3)

Ukupna godišnja potrošnja primarne energije po površini poda ili zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (kWh/m2/godina, kWh/EPRV/godina)

| (i4) | Ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova po površini poda ili zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (kg ekvivalenta CO2/m2/godina, kg ekvivalenta CO2/EPRV/godina) |
| --- | --- |

(i4)

Ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova po površini poda ili zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (kg ekvivalenta CO2/m2/godina, kg ekvivalenta CO2/EPRV/godina)

—

3.1.2.   Upravljanje potrošnjom vode i njezino maksimalno smanjenje

Najbolja praksa upravljanja okolišem gospodarenje je vodom u skladu s načelima ciklusa „isplaniraj – provedi – provjeri – djeluj” u uredima koji su u vlasništvu javne uprave ili kojima ona upravlja. To se postiže sljedećim mjerama:

| — | čestim prikupljanjem ili stalnim praćenjem podataka o potrošnji vode. Podaci se mogu prikupljati na razini zgrade, po dijelovima zgrade gdje se voda upotrebljava (npr. predvorje, uredi, kantina/kafić), te po kategoriji krajnje potrošnje (npr. zahodi, kuhinje), |
| --- | --- |

—

čestim prikupljanjem ili stalnim praćenjem podataka o potrošnji vode. Podaci se mogu prikupljati na razini zgrade, po dijelovima zgrade gdje se voda upotrebljava (npr. predvorje, uredi, kantina/kafić), te po kategoriji krajnje potrošnje (npr. zahodi, kuhinje),

| — | analiziranjem podataka, postavljanjem ciljeva, utvrđivanjem referentnih vrijednosti te njihovom upotrebom za usporedbu sa stvarnom potrošnjom vode, |
| --- | --- |

—

analiziranjem podataka, postavljanjem ciljeva, utvrđivanjem referentnih vrijednosti te njihovom upotrebom za usporedbu sa stvarnom potrošnjom vode,

| — | utvrđivanjem strategije i akcijskog plana za smanjenje potrošnje vode (npr. postavljanje slavina, tuševa i ventila za smanjenje pritiska u kojima se voda učinkovito upotrebljava, ugradnja sustava za skupljanje kišnice). |
| --- | --- |

—

utvrđivanjem strategije i akcijskog plana za smanjenje potrošnje vode (npr. postavljanje slavina, tuševa i ventila za smanjenje pritiska u kojima se voda učinkovito upotrebljava, ugradnja sustava za skupljanje kišnice).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva na uredske zgrade koje su u vlasništvu javne uprave ili kojima ona upravlja pod uvjetom da se troškovi ugradnje i održavanja sustava za praćenje i skupljanje podataka o potrošnji vode isplate na temelju očekivanih ušteda vode koje je moguće postići. Provedba nekih mjera na temelju ove najbolje prakse upravljanja okolišem mogla bi biti ograničena u unajmljenim zgradama.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i5) | Ukupna godišnja potrošnja vode po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (m3/EPRV/godina), razdijeljeno kao (ako je primjenjivo):






  — | upotreba vode iz opskrbne mreže (m3/EPRV/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i5)

Ukupna godišnja potrošnja vode po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (m3/EPRV/godina), razdijeljeno kao (ako je primjenjivo):

—

upotreba vode iz opskrbne mreže (m3/EPRV/godina)

| — | upotreba skupljene kišnice (m3/EPRV/godina) |
| --- | --- |

—

upotreba skupljene kišnice (m3/EPRV/godina)

| — | upotreba pročišćene otpadne vode (m3/EPRV/godina) |
| --- | --- |

—

upotreba pročišćene otpadne vode (m3/EPRV/godina)

| (i6) | Ukupna godišnja potrošnja vode po unutarnjoj površini poda (m3/m2/godina), razdijeljeno kao (ako je primjenjivo):






  — | upotreba vode iz opskrbne mreže (m3/m2/godina) |
| --- | --- | --- |

(i6)

Ukupna godišnja potrošnja vode po unutarnjoj površini poda (m3/m2/godina), razdijeljeno kao (ako je primjenjivo):

—

upotreba vode iz opskrbne mreže (m3/m2/godina)

| — | upotreba skupljene kišnice (m3/m2/godina) |
| --- | --- |

—

upotreba skupljene kišnice (m3/m2/godina)

| — | upotreba pročišćene otpadne vode (m3/m2/godina) |
| --- | --- |

—

upotreba pročišćene otpadne vode (m3/m2/godina)

| (b1) | Ukupna godišnja potrošnja vode u uredskim zgradama manja je od 6,4  m3 po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena. |
| --- | --- |

(b1)

Ukupna godišnja potrošnja vode u uredskim zgradama manja je od 6,4  m3 po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena.

3.1.3.   Upravljanje stvaranjem otpada i njegovo maksimalno smanjenje

Najbolja praksa upravljanja okolišem napredno je gospodarenje otpadom u uredima koji su u vlasništvu javne uprave ili kojima ona upravlja, i to na temelju:

| — | prevencije: uspostavljanje postupaka i arhiva bez upotrebe papira, osiguravanje trajnosti opreme i potrošnog materijala (npr. putem zelene javne nabave, vidjeti odjeljak 3.11.), osiguravanje ponovne upotrebe uredskog namještaja i opreme (npr. uspostavljanje internetske evidencije dostupne opreme, namještaja i pisaćeg pribora koji više nisu potrebni te osiguravanje da sve službe i osoblje prije kupnje novih predmeta prvo budu upućeni na tu evidenciju; pružanje profesionalnog čišćenja, održavanja i popravka kako bi se produžio životni vijek predmeta), poticanje osoblja na upotrebu čaša koje se mogu upotrijebiti više puta umjesto jednokratnih plastičnih, postavljanje fontana za piće (bez plastičnih čaša) umjesto plastičnih boca s vodom na sastancima ili u javnim prostorima, |
| --- | --- |

—

prevencije: uspostavljanje postupaka i arhiva bez upotrebe papira, osiguravanje trajnosti opreme i potrošnog materijala (npr. putem zelene javne nabave, vidjeti odjeljak 3.11.), osiguravanje ponovne upotrebe uredskog namještaja i opreme (npr. uspostavljanje internetske evidencije dostupne opreme, namještaja i pisaćeg pribora koji više nisu potrebni te osiguravanje da sve službe i osoblje prije kupnje novih predmeta prvo budu upućeni na tu evidenciju; pružanje profesionalnog čišćenja, održavanja i popravka kako bi se produžio životni vijek predmeta), poticanje osoblja na upotrebu čaša koje se mogu upotrijebiti više puta umjesto jednokratnih plastičnih, postavljanje fontana za piće (bez plastičnih čaša) umjesto plastičnih boca s vodom na sastancima ili u javnim prostorima,

| — | odvajanja: jednostavan pristup kantama za recikliranje svih najčešćih vrsta otpada te određivanje lokacija za recikliranje svih ostalih vrsta otpada kako bi se maksimalno smanjilo stvaranje preostalog otpada; kupnja opreme i potrošnih materijala izrađenih od materijala koji se mogu reciklirati, |
| --- | --- |

—

odvajanja: jednostavan pristup kantama za recikliranje svih najčešćih vrsta otpada te određivanje lokacija za recikliranje svih ostalih vrsta otpada kako bi se maksimalno smanjilo stvaranje preostalog otpada; kupnja opreme i potrošnih materijala izrađenih od materijala koji se mogu reciklirati,

| — | praćenja: redovit obračun količine stvorenog otpada po vrsti otpada, i to tako da se obuhvate sve vrste otpada (npr. odvojeno prikupljene frakcije, preostali otpad, opasni otpad); to se može postići odgovarajućim strategijama i sudjelovanjem osoblja iz različitih službi. |
| --- | --- |

—

praćenja: redovit obračun količine stvorenog otpada po vrsti otpada, i to tako da se obuhvate sve vrste otpada (npr. odvojeno prikupljene frakcije, preostali otpad, opasni otpad); to se može postići odgovarajućim strategijama i sudjelovanjem osoblja iz različitih službi.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave i konkretno se odnosi na uredske aktivnosti. Konkretne mjere koje se provode (npr. različite frakcije prema kojima se otpad razvrstava) trebale bi odražavati posebne uvjete (npr. vrste stvorenog otpada, lokalnu dostupnost usluga recikliranja određenih vrsta otpada, lokalno zakonodavstvo te troškove gospodarenja otpadom).

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i7) | Ukupna količina stvorenog uredskog otpada na godišnjoj razini po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (kg/EPRV/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i7)

Ukupna količina stvorenog uredskog otpada na godišnjoj razini po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (kg/EPRV/godina)

| (i8) | Ukupna godišnja količina namještaja, opreme i pisaćeg pribora koja se ponovno upotrijebi (kg/EPRV/godina, EUR izbjegnute kupovine/EPRV/godina) |
| --- | --- |

(i8)

Ukupna godišnja količina namještaja, opreme i pisaćeg pribora koja se ponovno upotrijebi (kg/EPRV/godina, EUR izbjegnute kupovine/EPRV/godina)

| (i9) | Količina uredskog otpada poslana na recikliranje kao maseni udio ukupnog otpada (%) |
| --- | --- |

(i9)

Količina uredskog otpada poslana na recikliranje kao maseni udio ukupnog otpada (%)

| (i10) | Preostali uredski otpad (10) kao maseni udio ukupnog otpada (%) |
| --- | --- |

(i10)

Preostali uredski otpad (10) kao maseni udio ukupnog otpada (%)

| (b2) | Na odlagalište se ne šalje ni jedan dio otpada stvorenog u uredskim zgradama |
| --- | --- |

(b2)

Na odlagalište se ne šalje ni jedan dio otpada stvorenog u uredskim zgradama

| (b3) | Ukupna godišnja količina otpada stvorenog u uredskim zgradama manja je od 200 kg po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena. |
| --- | --- |

(b3)

Ukupna godišnja količina otpada stvorenog u uredskim zgradama manja je od 200 kg po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena.

3.1.4.   Maksimalno smanjenje potrošnje uredskog papira i potrošnog materijala

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | provedba i promicanje internih postupaka (npr. postupci bez papira, primjerice elektronički radni tijek, e-potpisi i elektronički arhivi, prestanak ispisivanja dokumenata za sastanke, prestanak ispisivanja biltena/izvješća, ispis na obje strane papira kao zadana postavka) koji zaposlenicima i javnosti pomažu u izbjegavanju upotrebe uredskog papira (npr. papira iz pisača ili uređaja za kopiranje) i potrošnih materijala (tj. sveg materijala kao što su olovke, kemijske olovke, markeri ili bilježnice koji se upotrebljavaju u uredima), čime se smanjuje potražnja, |
| --- | --- |

—

provedba i promicanje internih postupaka (npr. postupci bez papira, primjerice elektronički radni tijek, e-potpisi i elektronički arhivi, prestanak ispisivanja dokumenata za sastanke, prestanak ispisivanja biltena/izvješća, ispis na obje strane papira kao zadana postavka) koji zaposlenicima i javnosti pomažu u izbjegavanju upotrebe uredskog papira (npr. papira iz pisača ili uređaja za kopiranje) i potrošnih materijala (tj. sveg materijala kao što su olovke, kemijske olovke, markeri ili bilježnice koji se upotrebljavaju u uredima), čime se smanjuje potražnja,

| — | upotreba zelene javne nabave (vidjeti odjeljak 3.11.) kako bi se potaknuo izbor s manjim učinkom na okoliš, npr. uredski papir niske gramature, trajniji proizvodi koji se mogu ponovno puniti te alternative koje imaju nizak učinak na okoliš ili nisku toksičnost. |
| --- | --- |

—

upotreba zelene javne nabave (vidjeti odjeljak 3.11.) kako bi se potaknuo izbor s manjim učinkom na okoliš, npr. uredski papir niske gramature, trajniji proizvodi koji se mogu ponovno puniti te alternative koje imaju nizak učinak na okoliš ili nisku toksičnost.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva na sve javne uprave.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i11) | Dnevni broj upotrijebljenih listova (11) uredskog papira po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (listovi papira/EPRV/radni dan) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i11)

Dnevni broj upotrijebljenih listova (11) uredskog papira po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (listovi papira/EPRV/radni dan)

| (i12) | Udio kupljenog uredskog papira s ekološkim certifikatom u ukupnoj količini kupljenog uredskog papira (%) |
| --- | --- |

(i12)

Udio kupljenog uredskog papira s ekološkim certifikatom u ukupnoj količini kupljenog uredskog papira (%)

| (i13) | Godišnji troškovi kupnje uredskog potrošnog materijala po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EUR/EPRV/godina) |
| --- | --- |

(i13)

Godišnji troškovi kupnje uredskog potrošnog materijala po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EUR/EPRV/godina)

| (b4) | Potrošnja uredskog papira iznosi manje od 15 listova papira veličine A4 po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena po radnom danu |
| --- | --- |

(b4)

Potrošnja uredskog papira iznosi manje od 15 listova papira veličine A4 po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena po radnom danu

| (b5) | Uredski papir koji se upotrebljava je 100 % recikliran ili ima certifikat u skladu sa znakom za okoliš ISO tipa I (12) (npr. znak za okoliš EU-a) |
| --- | --- |

(b5)

Uredski papir koji se upotrebljava je 100 % recikliran ili ima certifikat u skladu sa znakom za okoliš ISO tipa I (12) (npr. znak za okoliš EU-a)

3.1.5   Maksimalno smanjenje učinka na okoliš kao posljedice putovanja na posao i poslovnih putovanja

Najbolja praksa upravljanja okolišem maksimalno je smanjenje učinka na okoliš kao posljedice putovanja na posao i poslovnih putovanja sljedećim metodama:

| — | aktiviranjem osoblja i promjenama ponašanja tako da se potiče održivije putovanje na posao (npr. kampanje uz pomoć digitalnih alata, ekonomski poticaji/izostanak ekonomskih poticaja, upotreba društvenih igara ili poticaja na temelju nagrada), |
| --- | --- |

—

aktiviranjem osoblja i promjenama ponašanja tako da se potiče održivije putovanje na posao (npr. kampanje uz pomoć digitalnih alata, ekonomski poticaji/izostanak ekonomskih poticaja, upotreba društvenih igara ili poticaja na temelju nagrada),

| — | sastavljanjem, na razini organizacije, planova putovanja osoblja kojima bi se potaknuli održivi načini putovanja na posao i poslovnih putovanja (npr. sporazum s lokalnim pružateljima usluga javnog prijevoza tako da se rute prilagode potrebama osoba koje putuju na posao; „ugljični proračun” za poslovna putovanja), |
| --- | --- |

—

sastavljanjem, na razini organizacije, planova putovanja osoblja kojima bi se potaknuli održivi načini putovanja na posao i poslovnih putovanja (npr. sporazum s lokalnim pružateljima usluga javnog prijevoza tako da se rute prilagode potrebama osoba koje putuju na posao; „ugljični proračun” za poslovna putovanja),

| — | uključivanjem strogih kriterija održivosti u nabavu usluga prijevoza (npr. putovanje vlakom umjesto avionom za kraća putovanja, davanje prednosti izravnim letovima ili putovanjima s više prijevoznih sredstava umjesto povezanih letova), |
| --- | --- |

—

uključivanjem strogih kriterija održivosti u nabavu usluga prijevoza (npr. putovanje vlakom umjesto avionom za kraća putovanja, davanje prednosti izravnim letovima ili putovanjima s više prijevoznih sredstava umjesto povezanih letova),

| — | smanjenjem putovanja na posao automobilom u slučajevima kad javni prijevoz postoji te poticanjem učinkovite upotrebe automobila (npr. promicanjem zajedničke vožnje automobilom među zaposlenicima kako bi se smanjio broj putovanja samo jedne osobe u automobilu), |
| --- | --- |

—

smanjenjem putovanja na posao automobilom u slučajevima kad javni prijevoz postoji te poticanjem učinkovite upotrebe automobila (npr. promicanjem zajedničke vožnje automobilom među zaposlenicima kako bi se smanjio broj putovanja samo jedne osobe u automobilu),

| — | omogućavanjem fleksibilnog rada zaposlenika, čime se smanjuje ukupna potreba za prijevozom (npr. uvođenjem rada na daljinu i rada od kuće, ugradnjom opreme za virtualne sastanke). |
| --- | --- |

—

omogućavanjem fleksibilnog rada zaposlenika, čime se smanjuje ukupna potreba za prijevozom (npr. uvođenjem rada na daljinu i rada od kuće, ugradnjom opreme za virtualne sastanke).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve vrste i veličine javnih uprava. Međutim, konkretne mjere koje će se provesti mogu se razlikovati ovisno o lokalnim uvjetima kao što su geografski položaj i dostupnost javnog prijevoza.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i14) | Provedba alata za promicanje održivog putovanja na posao (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i14)

Provedba alata za promicanje održivog putovanja na posao (da/ne)

| (i15) | Postotak osoblja koje na posao svakodnevno putuje automobilom kao jedini putnik (%) |
| --- | --- |

(i15)

Postotak osoblja koje na posao svakodnevno putuje automobilom kao jedini putnik (%)

| (i16) | Postotak osoblja koje najmanje triput tjedno na posao dolazi pješice, biciklom ili javnim prijevozom (%) |
| --- | --- |

(i16)

Postotak osoblja koje najmanje triput tjedno na posao dolazi pješice, biciklom ili javnim prijevozom (%)

| (i17) | Ukupna godišnja količina emisija ekvivalenta CO2 kao posljedica poslovnih putovanja (tone ekvivalenta CO2/godina) |
| --- | --- |

(i17)

Ukupna godišnja količina emisija ekvivalenta CO2 kao posljedica poslovnih putovanja (tone ekvivalenta CO2/godina)

| (i18) | Ukupna godišnja količina emisija ekvivalenta CO2 kao posljedica poslovnih putovanja po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (tone ekvivalenta CO2/EPRV/godina) |
| --- | --- |

(i18)

Ukupna godišnja količina emisija ekvivalenta CO2 kao posljedica poslovnih putovanja po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (tone ekvivalenta CO2/EPRV/godina)

| (i19) | Primjena ugljičnog proračuna na sva poslovna putovanja (da/ne) |
| --- | --- |

(i19)

Primjena ugljičnog proračuna na sva poslovna putovanja (da/ne)

| (i20) | Dostupnost opreme za videokonferencije svem osoblju te praćenje i promicanje njezine upotrebe (da/ne) |
| --- | --- |

(i20)

Dostupnost opreme za videokonferencije svem osoblju te praćenje i promicanje njezine upotrebe (da/ne)

| (b6) | Alati za promicanje održivog putovanja zaposlenika na posao provode se i promiču |
| --- | --- |

(b6)

Alati za promicanje održivog putovanja zaposlenika na posao provode se i promiču

| (b7) | Ugljični proračun primjenjuje se na sva poslovna putovanja |
| --- | --- |

(b7)

Ugljični proračun primjenjuje se na sva poslovna putovanja

| (b8) | Oprema za videokonferencije dostupna je svem osoblju te se njezina upotreba prati i promiče |
| --- | --- |

(b8)

Oprema za videokonferencije dostupna je svem osoblju te se njezina upotreba prati i promiče

3.1.6.   Maksimalno smanjenje učinka kantina i kafića na okoliš

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | nabava usluga u kantini ili kafiću, ili hrane i pića za kantine i kafiće kojima se upravlja interno, tako da se uvode zahtjevi održivosti kao što su sezonska, organska hrana, osiguravanje dostupnosti vegetarijanskih/veganskih opcija te, kad je to moguće, izbjegavanje ponude proizvoda u jednokratnoj plastičnoj ambalaži; odabir pružatelja usluga koji mogu ponuditi usluge bez upotrebe jednokratnih plastičnih proizvoda kao što su čaše, posuđe i pribor za jelo (vidjeti odjeljak 3.11.), |
| --- | --- |

—

nabava usluga u kantini ili kafiću, ili hrane i pića za kantine i kafiće kojima se upravlja interno, tako da se uvode zahtjevi održivosti kao što su sezonska, organska hrana, osiguravanje dostupnosti vegetarijanskih/veganskih opcija te, kad je to moguće, izbjegavanje ponude proizvoda u jednokratnoj plastičnoj ambalaži; odabir pružatelja usluga koji mogu ponuditi usluge bez upotrebe jednokratnih plastičnih proizvoda kao što su čaše, posuđe i pribor za jelo (vidjeti odjeljak 3.11.),

| — | provedba kampanja za aktiviranje osoblja u okviru kojih se promiče održiv odabir u prehrani, |
| --- | --- |

—

provedba kampanja za aktiviranje osoblja u okviru kojih se promiče održiv odabir u prehrani,

| — | poticanje promjene ponašanja u kantinama i kafićima odabirom arhitektonskih elemenata (npr. promjene načina predstavljanja ponude, zbog kojeg je moguće da se prirodno ili automatski bira određena opcija) i cjenovne politike (tj. niže cijene održivijih prehrambenih opcija), |
| --- | --- |

—

poticanje promjene ponašanja u kantinama i kafićima odabirom arhitektonskih elemenata (npr. promjene načina predstavljanja ponude, zbog kojeg je moguće da se prirodno ili automatski bira određena opcija) i cjenovne politike (tj. niže cijene održivijih prehrambenih opcija),

| — | provedba politike smanjenja rasipanja hrane smanjenjem porcija hrane, ponudom porcija različitih veličina, pažljivim planiranjem menija unaprijed itd. |
| --- | --- |

—

provedba politike smanjenja rasipanja hrane smanjenjem porcija hrane, ponudom porcija različitih veličina, pažljivim planiranjem menija unaprijed itd.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve vrste i veličine javnih uprava koje imaju internu kantinu ili interni kafić.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i21) | Postotak prehrambenih opcija niskog učinka na okoliš koje se poslužuju (npr. sezonska hrana, organska hrana) (% hrane niskog učinka na okoliš u ukupnoj količini kupljene hrane) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i21)

Postotak prehrambenih opcija niskog učinka na okoliš koje se poslužuju (npr. sezonska hrana, organska hrana) (% hrane niskog učinka na okoliš u ukupnoj količini kupljene hrane)

| (i22) | Količina otpada od hrane po posluženom obroku (g/obrok) |
| --- | --- |

(i22)

Količina otpada od hrane po posluženom obroku (g/obrok)

| (i23) | Postotak otpada od hrane koji se šalje na anaerobnu razgradnju (% koji se šalje na anaerobnu razgradnju od ukupnog broja tona bačene hrane) |
| --- | --- |

(i23)

Postotak otpada od hrane koji se šalje na anaerobnu razgradnju (% koji se šalje na anaerobnu razgradnju od ukupnog broja tona bačene hrane)

—

3.1.7.   Maksimalno smanjenje učinka na okoliš kao posljedice organizacije sastanaka i događanja

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | uvođenje sustava upravljanja održivim događanjima; sustav upravljanja može provesti sama javna uprava, i/ili treba tražiti izvođače radova/dobavljače koji imaju uspostavljen sustav upravljanja; dobavljači i hoteli mogu imati i sustav upravljanja okolišem (npr. EMAS), |
| --- | --- |

—

uvođenje sustava upravljanja održivim događanjima; sustav upravljanja može provesti sama javna uprava, i/ili treba tražiti izvođače radova/dobavljače koji imaju uspostavljen sustav upravljanja; dobavljači i hoteli mogu imati i sustav upravljanja okolišem (npr. EMAS),

| — | obavješćivanje svih dionika (od dobavljača do sudionika i šire zajednice) i suradnja s onima koji su uključeni u događanje ili sudjeluju u njemu u pogledu mjera koje mogu poduzeti kako bi smanjili učinak sudjelovanja u događanju na okoliš (npr. upotrebom odgovarajućih kanti za razvrstavanje otpada, odabir vode iz slavine i boca za vodu koje se mogu upotrijebiti više puta, odabir održivih prijevoznih sredstava), |
| --- | --- |

—

obavješćivanje svih dionika (od dobavljača do sudionika i šire zajednice) i suradnja s onima koji su uključeni u događanje ili sudjeluju u njemu u pogledu mjera koje mogu poduzeti kako bi smanjili učinak sudjelovanja u događanju na okoliš (npr. upotrebom odgovarajućih kanti za razvrstavanje otpada, odabir vode iz slavine i boca za vodu koje se mogu upotrijebiti više puta, odabir održivih prijevoznih sredstava),

| — | odabir prostora za događanje ili sastanak uzimajući u obzir kriterije okoliša (npr. dobra povezanost javnim prijevozom, zgrada sa smanjenim učinkom na okoliš, prostor u kojem se provodi sustav upravljanja okolišem), |
| --- | --- |

—

odabir prostora za događanje ili sastanak uzimajući u obzir kriterije okoliša (npr. dobra povezanost javnim prijevozom, zgrada sa smanjenim učinkom na okoliš, prostor u kojem se provodi sustav upravljanja okolišem),

| — | odabir proizvoda i usluga potrebnih za organizaciju sastanaka i događanja provedbom zelene javne nabave (vidjeti odjeljak 3.11.) te ograničavanje količine uređaja i sadržaja konferencijskih paketa (npr. letaka, USB diskova, akreditacija), |
| --- | --- |

—

odabir proizvoda i usluga potrebnih za organizaciju sastanaka i događanja provedbom zelene javne nabave (vidjeti odjeljak 3.11.) te ograničavanje količine uređaja i sadržaja konferencijskih paketa (npr. letaka, USB diskova, akreditacija),

| — | nabava usluga pripreme i posluživanja hrane i pića ili hrane i pića kao dijela usluga pripreme i posluživanja hrane i pića kojima se upravlja interno uz kriterije održivosti kao što su sezonska, organska hrana, osiguravanje dostupnosti vegetarijanskih/veganskih opcija te, kad je to moguće, izbjegavanje ponude proizvoda u jednokratnoj plastičnoj ambalaži; odabir pružatelja usluga koji mogu ponuditi usluge bez upotrebe jednokratnih plastičnih čaša, posuđa i pribora za jelo, te postavljanje fontana za piće umjesto boca s vodom (vidjeti i odjeljke 3.1.6. i 3.11.). |
| --- | --- |

—

nabava usluga pripreme i posluživanja hrane i pića ili hrane i pića kao dijela usluga pripreme i posluživanja hrane i pića kojima se upravlja interno uz kriterije održivosti kao što su sezonska, organska hrana, osiguravanje dostupnosti vegetarijanskih/veganskih opcija te, kad je to moguće, izbjegavanje ponude proizvoda u jednokratnoj plastičnoj ambalaži; odabir pružatelja usluga koji mogu ponuditi usluge bez upotrebe jednokratnih plastičnih čaša, posuđa i pribora za jelo, te postavljanje fontana za piće umjesto boca s vodom (vidjeti i odjeljke 3.1.6. i 3.11.).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve vrste i veličine javnih uprava koje organiziraju sastanke i događanja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i24) | Udio dobavljača koji imaju priznati sustav upravljanja događanjima (npr. ISO 20121) ili sustav upravljanja okolišem (npr. EMAS) (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i24)

Udio dobavljača koji imaju priznati sustav upravljanja događanjima (npr. ISO 20121) ili sustav upravljanja okolišem (npr. EMAS) (%)

| (i25) | Udio javnih natječaja povezanih s događanjima u koje su uključeni kriteriji koji se odnose na priznati sustav upravljanja događanjima (npr. ISO 20121) ili sustav upravljanja okolišem (npr. EMAS) (%) |
| --- | --- |

(i25)

Udio javnih natječaja povezanih s događanjima u koje su uključeni kriteriji koji se odnose na priznati sustav upravljanja događanjima (npr. ISO 20121) ili sustav upravljanja okolišem (npr. EMAS) (%)

—

3.2.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za održivu energiju i klimatske promjene

Ovaj je odjeljak namijenjen lokalnim tijelima, bilo da djeluju kao upravna tijela ili kao pružatelji usluga s širokim rasponom izravnih operacija u okviru kojih se koristi energija, ili pak imaju predvodničku ulogu na području za koje su nadležna. Najbolje prakse upravljanja okolišem u ovom odjeljku podijeljene su u četiri skupine:

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem koje se odnose na politiku, povezane s političkim mjerama koje lokalno tijelo može provesti kako bi se potaknula održiva energija, kako u internoj upotrebi, tako i na području kojim se upravlja, te s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem koje se odnose na politiku, povezane s političkim mjerama koje lokalno tijelo može provesti kako bi se potaknula održiva energija, kako u internoj upotrebi, tako i na području kojim se upravlja, te s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem u pogledu izravnog djelovanja, u okviru kojih se opisuje način na koji lokalna tijela mogu smanjiti potrošnju energije i prijeći na upotrebu energije iz obnovljivih izvora u vlastitim zgradama i infrastrukturi, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem u pogledu izravnog djelovanja, u okviru kojih se opisuje način na koji lokalna tijela mogu smanjiti potrošnju energije i prijeći na upotrebu energije iz obnovljivih izvora u vlastitim zgradama i infrastrukturi,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem povezane s ulogom općina u regulativi i planiranju, |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem povezane s ulogom općina u regulativi i planiranju,

| — | najbolje prakse upravljanja okolišem u pogledu utjecaja općina na njihovom području te djelovanja lokalnih tijela kao uzor koji stanovnike i organizacije može potaknuti na djelovanje. |
| --- | --- |

—

najbolje prakse upravljanja okolišem u pogledu utjecaja općina na njihovom području te djelovanja lokalnih tijela kao uzor koji stanovnike i organizacije može potaknuti na djelovanje.

Najbolje prakse upravljanja okolišem koje se odnose na politiku

3.2.1.   Evidencija potrošnje energije i emisija na području općine

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | sustavno prikupljanje podataka o potrošnji energije i emisijama na području općine; evidencija uključuje potrošnju energije i emisije na području za sve sektore te obuhvaća industriju, trgovinu/usluge, poljoprivredu, građevinarstvo, stanovanje i prijevoz, |
| --- | --- |

—

sustavno prikupljanje podataka o potrošnji energije i emisijama na području općine; evidencija uključuje potrošnju energije i emisije na području za sve sektore te obuhvaća industriju, trgovinu/usluge, poljoprivredu, građevinarstvo, stanovanje i prijevoz,

| — | javno objavljivanje prikupljenih podataka te njihova upotreba za utvrđivanje mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova na području općine (vidjeti odjeljak 3.2.2.). |
| --- | --- |

—

javno objavljivanje prikupljenih podataka te njihova upotreba za utvrđivanje mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova na području općine (vidjeti odjeljak 3.2.2.).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i26) | Ukupna godišnja količina emisija ugljika na području općine: apsolutna (t ekvivalenta CO2) i po stanovniku (kg ekvivalenta CO2/stanovnik) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i26)

Ukupna godišnja količina emisija ugljika na području općine: apsolutna (t ekvivalenta CO2) i po stanovniku (kg ekvivalenta CO2/stanovnik)

| (i27) | Godišnja potrošnja energije na području općine po stanovniku, izraženo kao konačna energija (kWh/stanovnik) |
| --- | --- |

(i27)

Godišnja potrošnja energije na području općine po stanovniku, izraženo kao konačna energija (kWh/stanovnik)

—

3.2.2.   Uspostava i provedba općinskog akcijskog plana za energetiku i klimu

Najbolja praksa upravljanja okolišem uspostavljanje je općinskog energetskog i klimatskog plana na temelju evidencije emisija i potrošnje energije (vidjeti odjeljak 3.2.1.). Akcijski plan uključuje kratkoročne i dugoročne ciljeve utemeljene na znanosti i dokazima koji se mogu postići provedbom određenih mjera (npr. smanjenjem potrošnje energije u privatnim zgradama i poduzećima, smanjenjem potrošnje energije u općinskim zgradama i lokalnim javnim službama, poboljšanjem javnog prijevoza).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i28) | Uspostavljen je općinski akcijski plan za energetiku i klimu te uključuje ciljeve i mjere (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i28)

Uspostavljen je općinski akcijski plan za energetiku i klimu te uključuje ciljeve i mjere (da/ne)

| (i26) | Ukupna godišnja količina emisija ugljika na području općine: apsolutna (t ekvivalenta CO2) i po stanovniku (kg ekvivalenta CO2/stanovnik) |
| --- | --- |

(i26)

Ukupna godišnja količina emisija ugljika na području općine: apsolutna (t ekvivalenta CO2) i po stanovniku (kg ekvivalenta CO2/stanovnik)

| (i27) | Godišnja potrošnja energije na području općine po stanovniku, izraženo kao konačna energija (kWh/stanovnik) |
| --- | --- |

(i27)

Godišnja potrošnja energije na području općine po stanovniku, izraženo kao konačna energija (kWh/stanovnik)

| (b9) | Uspostavljen je općinski akcijski plan za energetiku i klimu; uključuje ciljeve i mjere te se temelji na evidenciji emisija i potrošnje energije. |
| --- | --- |

(b9)

Uspostavljen je općinski akcijski plan za energetiku i klimu; uključuje ciljeve i mjere te se temelji na evidenciji emisija i potrošnje energije.

3.2.3.   Utvrđivanje i provedba strategije za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine

Najbolja praksa upravljanja okolišem utvrđivanje je sveobuhvatne strategije za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine tako da se tom strategijom omogućava zaštita izgrađenog i prirodnog okoliša od štetnih učinaka i posljedica klimatskih promjena (npr. poplava, toplinskih valova, suša). Strategija prilagodbe klimatskim promjenama može se temeljiti na drugim lokalnim i regionalnim strategijama prilagodbe te se treba osigurati njihova povezanost. Strategija treba biti usklađena s drugim relevantnim politikama i strategijama te se treba uzeti u obzir u okviru tih politika i strategija (npr. u planu gospodarenja vodenim tokovima).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela. Područje primjene strategije za prilagodbu trebalo bi se razvijati s obzirom na specifičan kontekst javne uprave. Mjere iz strategije moraju odgovarati predviđenim posljedicama klimatskih promjena na području na kojem se primjenjuje.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i29) | Utvrđena je sveobuhvatna strategija za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i29)

Utvrđena je sveobuhvatna strategija za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine (da/ne)

| (i30) | Postotak domova i poduzeća koji su zaštićeni kao rezultat strategije (%) |
| --- | --- |

(i30)

Postotak domova i poduzeća koji su zaštićeni kao rezultat strategije (%)

| (b10) | Utvrđena je sveobuhvatna strategija za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine |
| --- | --- |

(b10)

Utvrđena je sveobuhvatna strategija za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine

Najbolje prakse upravljanja okolišem u pogledu izravnog djelovanja

3.2.4.   Uvođenje energetski učinkovite javne rasvjete

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | revizija sustava javne rasvjete, |
| --- | --- |

—

revizija sustava javne rasvjete,

| — | poboljšanje rasvjetnih tijela kako bi se izbjeglo rasvjetljavanje prema gore i preintenzivno rasvjetljavanje te kako bi se maksimalno povećala korisna rasvjeta, |
| --- | --- |

—

poboljšanje rasvjetnih tijela kako bi se izbjeglo rasvjetljavanje prema gore i preintenzivno rasvjetljavanje te kako bi se maksimalno povećala korisna rasvjeta,

| — | smanjenje razina rasvjete u skladu sa stvarnim potrebama (tj. izbjegavanje prekomjernog rasvjetljavanja), |
| --- | --- |

—

smanjenje razina rasvjete u skladu sa stvarnim potrebama (tj. izbjegavanje prekomjernog rasvjetljavanja),

| — | zamjena žarulja energetski visokoučinkovitim tehnologijama (npr. LED), uzimajući u obzir trajnost, indeks reprodukcije boje (13) te temperaturu boje svjetla (14), |
| --- | --- |

—

zamjena žarulja energetski visokoučinkovitim tehnologijama (npr. LED), uzimajući u obzir trajnost, indeks reprodukcije boje (13) te temperaturu boje svjetla (14),

| — | zatamnjenje tijekom noći (tj. smanjeno osvjetljenje kasno u noći), |
| --- | --- |

—

zatamnjenje tijekom noći (tj. smanjeno osvjetljenje kasno u noći),

| — | uvođenje inteligentne javne rasvjete (tj. upotreba senzora za privremeno povećanje razina rasvjete kad se detektira prisutnost ljudi). |
| --- | --- |

—

uvođenje inteligentne javne rasvjete (tj. upotreba senzora za privremeno povećanje razina rasvjete kad se detektira prisutnost ljudi).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je izravno ili neizravno (preko javnih ili privatnih poduzeća) na sve javne uprave koje upravljaju pružanjem javne rasvjete. Ulaganja potrebna za provedbu navedenih mjera mogu u nekim slučajevima biti ograničavajući faktor i utjecati na odabir konkretnih mjera koje će se provesti, ali uštede energije obično premašuju te troškove te se povrat ulaganja ostvaruje u razumnom roku.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i31) | Godišnja potrošnja energije za javnu rasvjetu po stanovniku (kWh/stanovnik/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i31)

Godišnja potrošnja energije za javnu rasvjetu po stanovniku (kWh/stanovnik/godina)

| (i32) | Godišnja potrošnja energije za javnu rasvjetu po kilometru osvijetljenih ulica (MWh/km/godina) |
| --- | --- |

(i32)

Godišnja potrošnja energije za javnu rasvjetu po kilometru osvijetljenih ulica (MWh/km/godina)

| (b11) | Potrošnja energije za javnu rasvjetu po kilometru iznosi manje od 6 MWh/km godišnje. |
| --- | --- |

(b11)

Potrošnja energije za javnu rasvjetu po kilometru iznosi manje od 6 MWh/km godišnje.

3.2.5.   Poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada

Najbolja praksa upravljanja okolišem maksimalno je povećanje energetske učinkovitosti javnih zgrada i maksimalno smanjenje njihove potrošnje energije. To se može postići poboljšanjem energetskih svojstava i integriteta ovojnice zgrade (zidova, krova i stakala), povećanjem zrakonepropusnosti te ugradnjom energetski učinkovite opreme i uspostavljanjem energetskih sustava.

I u novim i u postojećim javnim zgradama može se postići razina energetskih svojstava koja premašuje minimalne standarde utvrđene nacionalnim građevinskim propisima (15) te se te zgrade mogu projektirati ili obnoviti tako da budu gotovo nulte energije i prije roka koji je propisao EU (16).

Pri utvrđivanju mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada, potrebno je u obzir uzeti ne samo energetska svojstva koja treba postići, već i sveukupni utjecaj na okoliš tijekom cijelog vijeka trajanja zgrada (17). On se može smanjiti, među ostalim, odabirom održivih građevinskih materijala s niskom razinom ugrađene primarne energije, čime se u fazi projektiranja osiguravaju laka prilagodljivost ponovnom korištenju zgrade u budućnosti i njezina laka obnova (npr. fleksibilni tlocrti) te mogućnost razgradnje radi ponovne upotrebe i recikliranja građevnih materijala i elemenata.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave pod uvjetom da mogu dodijeliti potrebna financijska sredstva za poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada. Ovu najbolju praksu upravljanja okolišem moglo bi biti teže provesti u unajmljenim zgradama. Osim toga, na razinu energetskih svojstava koju je moguće postići u svakom pojedinačnom slučaju utjecat će i obilježja zgrade (npr. stara zgrada).

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda, izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i1)

Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda, izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina)

| (i33) | Ukupna godišnja potrošnja primarne energije po jedinici površine poda (kWh/m2/godina) |
| --- | --- |

(i33)

Ukupna godišnja potrošnja primarne energije po jedinici površine poda (kWh/m2/godina)

| (b12) | Za novogradnju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 60 kWh/m2 godišnje |
| --- | --- |

(b12)

Za novogradnju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 60 kWh/m2 godišnje

| (b13) | Za postojeće zgrade koje se obnavljaju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 100 kWh/m2 godišnje |
| --- | --- |

(b13)

Za postojeće zgrade koje se obnavljaju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 100 kWh/m2 godišnje

3.2.6.   Poboljšanje energetske učinkovitosti socijalnih stanova

Najbolja praksa upravljanja okolišem poboljšanje je energetske učinkovitosti socijalnih stanova, kako za postojeće zgrade koje se obnavljaju, tako i za nove zgrade, kako je prethodno opisano za javne zgrade (vidjeti odjeljak 3.2.5.). Za socijalne je stanove najbolja praksa upravljanja okolišem uključivanje lokalnog stanovništva u proces planiranja obnove ili projektiranja novih zgrada kako bi se u obzir uzele njihove potrebe te kako bi ih se informiralo o koristima zgrada gotovo nulte energije i o njihovu korištenju.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave koje upravljaju socijalnim stanovanjem. Iznos potrebnih ulaganja može se pokazati velikom preprekom provedbi. Međutim, relevantne socijalne koristi (poboljšana dobrobit stanovništva, smanjenje energetskog siromaštva) i financijske koristi (ušteda energije ako se energija plaća na središnjoj razini, ili veći udio stanovnika koji plaćaju stanarinu ako su sami odgovorni za svoju potrošnju energije) veće su od ulaganja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda, izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i1)

Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda, izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina)

| (i33) | Ukupna godišnja potrošnja primarne energije po jedinici površine poda (kWh/m2/godina) |
| --- | --- |

(i33)

Ukupna godišnja potrošnja primarne energije po jedinici površine poda (kWh/m2/godina)

| (b12) | Za novogradnju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 60 kWh/m2 godišnje |
| --- | --- |

(b12)

Za novogradnju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 60 kWh/m2 godišnje

| (b13) | Za postojeće zgrade koje se obnavljaju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 100 kWh/m2 godišnje |
| --- | --- |

(b13)

Za postojeće zgrade koje se obnavljaju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 100 kWh/m2 godišnje

3.2.7.   Postizanje energetske učinkovitosti u javnim zgradama putem ugovora o energetskim svojstvima

Najbolja praksa upravljanja okolišem provedba je ugovora o energetskim svojstvima za javne zgrade. Javna uprava imenuje poduzeće za energetske usluge kako bi se utvrdila odgovarajuća poboljšanja energetske učinkovitosti javnih zgrada, kako bi se ta poboljšanja razvila i provela, pružilo jamstvo postizanja određene razine uštede energije, preuzela odgovornost za rizik ulaganja te, u mnogim slučajevima, osigurala financijska sredstva za plaćanje projekta. To javnim upravama omogućuje poboljšanje energetske učinkovitosti u javnim zgradama bez potrebe da unaprijed dodjeljuju financijska sredstva za troškove ulaganja.

Postoje dvije vrste ugovora o energetskim svojstvima:

| — | ugovori o zajedničkoj uštedi, u okviru kojih poduzeće za energetske usluge i javna uprava dijele ušteđeni iznos u unaprijed određenom postotku tijekom određenog broja godina, |
| --- | --- |

—

ugovori o zajedničkoj uštedi, u okviru kojih poduzeće za energetske usluge i javna uprava dijele ušteđeni iznos u unaprijed određenom postotku tijekom određenog broja godina,

| — | ugovori sa zajamčenom uštedom, u okviru kojih poduzeće za energetske usluge javnoj upravi jamči određenu razinu uštede energije te javna uprava dobiva niže račune za opskrbu energijom. Međutim, stvarna ušteda veća je od zajamčene i poduzeće za energetske usluge zarađuje od te razlike. |
| --- | --- |

—

ugovori sa zajamčenom uštedom, u okviru kojih poduzeće za energetske usluge javnoj upravi jamči određenu razinu uštede energije te javna uprava dobiva niže račune za opskrbu energijom. Međutim, stvarna ušteda veća je od zajamčene i poduzeće za energetske usluge zarađuje od te razlike.

Primjenjivost

Sve javne uprave mogu se služiti ugovorima o energetskim svojstvima kako bi poboljšale energetsku učinkovitost svojih zgrada. To je posebno relevantno za javne uprave i/ili projekte za koje bi inače bilo teško izvršiti potrebna ulaganja zbog manjka financijskog kapaciteta ili tehničkih i upravljačkih kapaciteta za postizanje energetske učinkovitosti.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i34) | Postotak ukupne potrošnje energije javne uprave koji je obuhvaćen ugovorima o energetskim svojstvima (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i34)

Postotak ukupne potrošnje energije javne uprave koji je obuhvaćen ugovorima o energetskim svojstvima (%)

—

3.2.8.   Poboljšanje energetskih svojstava postojećih javnih zgrada praćenjem, upravljanjem energijom i poticanjem promjena u ponašanju

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | obuka ključnog osoblja koje je izravno odgovorno za upravljanje zgradom i energijom o energetskoj učinkovitosti; obuka treba obuhvaćati teorijske i praktične dijelove uz korištenje odgovarajućih priručnika i vodiča, |
| --- | --- |

—

obuka ključnog osoblja koje je izravno odgovorno za upravljanje zgradom i energijom o energetskoj učinkovitosti; obuka treba obuhvaćati teorijske i praktične dijelove uz korištenje odgovarajućih priručnika i vodiča,

| — | uključivanje sveg osoblja u mjere koje utječu na potrošnju energije (npr. isključivanje svjetla, postavljanje odgovarajuće temperature prostorija), uz poseban naglasak na poštovane i utjecajne članove osoblja (npr. predvodnike u promjenama ponašanja), |
| --- | --- |

—

uključivanje sveg osoblja u mjere koje utječu na potrošnju energije (npr. isključivanje svjetla, postavljanje odgovarajuće temperature prostorija), uz poseban naglasak na poštovane i utjecajne članove osoblja (npr. predvodnike u promjenama ponašanja),

| — | planiranje i provedba kampanja za promjene ponašanja kako bi se povećala energetska učinkovitost u cijeloj javnoj upravi. Prvo je potrebno utvrditi ciljanu publiku svake kampanje, a zatim se konkretne mjere za energetsku učinkovitost mogu na primjeren način promicati među ciljnim osobljem, |
| --- | --- |

—

planiranje i provedba kampanja za promjene ponašanja kako bi se povećala energetska učinkovitost u cijeloj javnoj upravi. Prvo je potrebno utvrditi ciljanu publiku svake kampanje, a zatim se konkretne mjere za energetsku učinkovitost mogu na primjeren način promicati među ciljnim osobljem,

| — | dobivanje energetskih certifikata (Energy Performance Certificates i Display Energy Certificates), kojima se vrednuju energetska svojstva zgrade; izlaganje tih certifikata na vidljivo mjesto u zgradi ili njihova upotreba kao alata za sudjelovanje u određenim kampanjama za podizanje razine osviještenosti. |
| --- | --- |

—

dobivanje energetskih certifikata (Energy Performance Certificates i Display Energy Certificates), kojima se vrednuju energetska svojstva zgrade; izlaganje tih certifikata na vidljivo mjesto u zgradi ili njihova upotreba kao alata za sudjelovanje u određenim kampanjama za podizanje razine osviještenosti.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda, izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i1)

Ukupna godišnja potrošnja energije po jedinici površine poda, izraženo kao konačna energija (kWh/m2/godina)

| (i35) | Postotak osoblja koji je sudjelovao u kampanjama te koji i dalje sudjeluje godinu dana nakon pokretanja kampanje za podizanje razine osviještenosti (%) |
| --- | --- |

(i35)

Postotak osoblja koji je sudjelovao u kampanjama te koji i dalje sudjeluje godinu dana nakon pokretanja kampanje za podizanje razine osviještenosti (%)

| (i36) | Broj sati obuke usmjerene na okoliš pružen na godišnjoj razini po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (sati/EPRV/godina) |
| --- | --- |

(i36)

Broj sati obuke usmjerene na okoliš pružen na godišnjoj razini po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) (sati/EPRV/godina)

—

3.2.9.   Uvođenje mreža daljinskog grijanja i/ili daljinskog hlađenja

Najbolja praksa upravljanja okolišem uvođenje je mreža daljinskog grijanja i/ili daljinskog hlađenja za grijanje prostora i vode, odnosno za hlađenje prostora u javnim zgradama i/ili kućanstvima. Grijanje i/ili hlađenje za mrežu proizvodi se u centralnim jedinicama i može se dobivati iz kogeneracijskih sustava ili trigeneracijskih postrojenja. Kad je to moguće, dodatne koristi za okoliš mogu se postići tako da ti sustavi rade na obnovljivu biomasu ili geotermalnu energiju ili otpadnu toplinu iz industrijskih postrojenja.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela. Posebno je relevantna za novoizgrađena područja i u slučaju velikih obnova kompleksa javnih zgrada ili druge javne infrastrukture (npr. bazena). Postoje određena ograničenja za slabo naseljena područja i u slučajevima kad potražnja za hlađenjem i grijanjem znatno varira.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i37) | Godišnje emisije CO2 iz sustava za grijanje ili hlađenje, prije i nakon uvođenja daljinskog grijanja/hlađenja, kao apsolutna vrijednost ili po jedinici površine poda u zgradama koje se griju ili hlade (t ekvivalenta CO2, kg ekvivalenta CO2/m2) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i37)

Godišnje emisije CO2 iz sustava za grijanje ili hlađenje, prije i nakon uvođenja daljinskog grijanja/hlađenja, kao apsolutna vrijednost ili po jedinici površine poda u zgradama koje se griju ili hlade (t ekvivalenta CO2, kg ekvivalenta CO2/m2)

—

3.2.10.   Uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na samoj lokaciji te malih kogeneracijskih sustava (CHP) u javnim zgradama i socijalnim stanovima

Najbolja praksa upravljanja okolišem opremanje je javnih zgrada i socijalnih stanova niskougljičnim tehnologijama za zadovoljavanje potražnje za energijom. Te tehnologije mogu obuhvaćati solarne toplinske sustave za proizvodnju toplinske energije, fotonaponske ploče za proizvodnju električne energije na samoj lokaciji ili, ako postoji dovoljna potražnja za toplinskom energijom, male kogeneracijske sustave (mini-CHP) za zajedničku proizvodnju električne i toplinske energije uz veću ukupnu učinkovitost. Mini-CHP sustavi mogu raditi na plin ili mogu imati dodatne koristi za okoliš ako rade na biomasu u slučajevima kad je dostupan lokalni izvor održive biomase.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave. Međutim, provedba određenih rješenja može biti ograničena zbog pitanja lokalne dostupnosti obnovljivih izvora energije i potrebnih financijskih ulaganja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i38) | Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora na samoj lokaciji po jedinici površine poda (kWh/m2/godina) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i38)

Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora na samoj lokaciji po jedinici površine poda (kWh/m2/godina)

| (i39) | Udio ukupne potrošnje energije koji dolazi od energije iz obnovljivih izvora proizvedene na samoj lokaciji (%) |
| --- | --- |

(i39)

Udio ukupne potrošnje energije koji dolazi od energije iz obnovljivih izvora proizvedene na samoj lokaciji (%)

| (i40) | Udio ukupne potrošnje energije koji se pokriva niskougljičnom energijom proizvedenom na samoj lokaciji (%) |
| --- | --- |

(i40)

Udio ukupne potrošnje energije koji se pokriva niskougljičnom energijom proizvedenom na samoj lokaciji (%)

| (i41) | Udio ukupne potrošnje električne energije koji dolazi od električne energije proizvedene na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora (%) |
| --- | --- |

(i41)

Udio ukupne potrošnje električne energije koji dolazi od električne energije proizvedene na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora (%)

| (i42) | Postotak potražnje za toplom vodom koji se pokriva proizvodnjom toplinske energije na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

(i42)

Postotak potražnje za toplom vodom koji se pokriva proizvodnjom toplinske energije na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora

| (b14) | Sva električna energija (100 %) koja se troši u javnoj zgradi proizvedena je na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

(b14)

Sva električna energija (100 %) koja se troši u javnoj zgradi proizvedena je na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora

| (b15) | Sva topla voda (100 %) u javnoj zgradi ili zgradi sa socijalnim stanovima grije se toplinskom energijom proizvedenom na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

(b15)

Sva topla voda (100 %) u javnoj zgradi ili zgradi sa socijalnim stanovima grije se toplinskom energijom proizvedenom na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora

Najbolje prakse upravljanja okolišem povezane s ulogom općina u regulativi i planiranju

3.2.11.   Postavljanje viših standarda energetske učinkovitosti i zahtjeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora prilikom planiranja upotrebe zemljišta za novogradnju i zgrade na kojima se provodi opsežna obnova putem lokalnih građevinskih propisa, urbanističkog planiranja i građevinskih dozvola

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest da se u lokalni sustav planiranja uvede odredba da se novogradnja i obnove na području općine provode uz uzorne energetske standarde (tj. uz visoku energetsku učinkovitost te uključivanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora). Lokalna autonomija većini općina omogućava da premaše energetske standarde i zahtjeve u pogledu energije iz obnovljivih izvora koji su utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom te da uvedu pozitivne promjene na lokalnoj razini. Zahtjevi u lokalnom sustavu planiranja mogu se redovito ažurirati u skladu s razvojem u građevinskoj industriji i novim nacionalnim ciljevima.

Najbolja je praksa upravljanja okolišem da se prilikom urbanističkog planiranja i dodjele građevinskih dozvola u obzir uzimaju energetska svojstva i uključivanje energije iz obnovljivih izvora kako bi se organizacije i stanovnike obvezalo i/ili potaknulo na prihvaćanje rješenja za održivu energiju.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela koja imaju ulogu u utvrđivanju lokalnih građevinskih propisa i/ili u izdavanju građevinskih dozvola. Međutim, zahtjevi koje lokalna tijela mogu postaviti mogu biti ograničeni nacionalnim zakonodavstvom.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i43) | Uvođenje propisa kojima se utvrđuju viši standardi energetske učinkovitosti i zahtjevi u pogledu energije iz obnovljivih izvora (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i43)

Uvođenje propisa kojima se utvrđuju viši standardi energetske učinkovitosti i zahtjevi u pogledu energije iz obnovljivih izvora (da/ne)

| (i44) | Razina energetskih svojstava koja se zahtijeva lokalnim građevinskim propisima (kWh/m2/godina) |
| --- | --- |

(i44)

Razina energetskih svojstava koja se zahtijeva lokalnim građevinskim propisima (kWh/m2/godina)

| (i45) | Sustavno uzimanje u obzir energetskih svojstava i uključivanja energije iz obnovljivih izvora tijekom obrade građevinskih dozvola (da/ne) |
| --- | --- |

(i45)

Sustavno uzimanje u obzir energetskih svojstava i uključivanja energije iz obnovljivih izvora tijekom obrade građevinskih dozvola (da/ne)

—

Najbolje prakse upravljanja okolišem u pogledu utjecaja općina na njihovom području

3.2.12.   Javni sektor kao uzor

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | ambiciozno premašivanje postojećih nacionalnih i međunarodnih ciljeva za vlastitu potrošnju energije lokalnog tijela te za potrošnju energije na njegovom području, uz snažnu odlučnost na najvišim razinama općine te uz sudjelovanje drugih relevantnih dionika, |
| --- | --- |

—

ambiciozno premašivanje postojećih nacionalnih i međunarodnih ciljeva za vlastitu potrošnju energije lokalnog tijela te za potrošnju energije na njegovom području, uz snažnu odlučnost na najvišim razinama općine te uz sudjelovanje drugih relevantnih dionika,

| — | djelovanje kao uzor drugima: općina može provoditi mjere kao uzor te postići uzorne razine energetskih svojstava kako bi pokazala da je to moguće te kako bi potaknula lokalno tržište rješenja u području održive energije; općina može provesti i značajne projekte kako bi pokazala predanost javnog tijela održivosti, |
| --- | --- |

—

djelovanje kao uzor drugima: općina može provoditi mjere kao uzor te postići uzorne razine energetskih svojstava kako bi pokazala da je to moguće te kako bi potaknula lokalno tržište rješenja u području održive energije; općina može provesti i značajne projekte kako bi pokazala predanost javnog tijela održivosti,

| — | djelotvorna komunikacija s javnošću: javnost treba vidjeti da javna uprava ostvaruje svoje ambiciozne planove kako bi se druge dionike potaknulo na isto, |
| --- | --- |

—

djelotvorna komunikacija s javnošću: javnost treba vidjeti da javna uprava ostvaruje svoje ambiciozne planove kako bi se druge dionike potaknulo na isto,

| — | potpora uspostavljanju programa poticaja: uspostavljanje lokalnih programa za dodjeljivanje financijske potpore stanovnicima koji poduzimaju mjere za smanjenje svojeg učinka na okoliš, |
| --- | --- |

—

potpora uspostavljanju programa poticaja: uspostavljanje lokalnih programa za dodjeljivanje financijske potpore stanovnicima koji poduzimaju mjere za smanjenje svojeg učinka na okoliš,

| — | pomoć u prevladavanju institucijskih prepreka za uvođenje rješenja za održivu energiju. |
| --- | --- |

—

pomoć u prevladavanju institucijskih prepreka za uvođenje rješenja za održivu energiju.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve lokalne javne uprave.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i46) | Provedba značajnih i demonstracijskih projekata (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i46)

Provedba značajnih i demonstracijskih projekata (da/ne)

| (i47) | Postizanje ambiciozne razine energetskih svojstava u svim zgradama i aktivnostima javne uprave (da/ne) |
| --- | --- |

(i47)

Postizanje ambiciozne razine energetskih svojstava u svim zgradama i aktivnostima javne uprave (da/ne)

—

3.2.13.   Usluge informiranja i savjetovanja građana i poduzeća o energetskoj učinkovitosti i energiji iz obnovljivih izvora te uspostavljanje javno-privatnih partnerstava

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | stvaranje strateških partnerstava kako bi se šira zajednica uključila u razvoj i provedbu programa za smanjenje emisija ugljika, |
| --- | --- |

—

stvaranje strateških partnerstava kako bi se šira zajednica uključila u razvoj i provedbu programa za smanjenje emisija ugljika,

| — | uspostavljanje usluga informiranja i savjetovanja kako bi se stanovnicima i poduzećima pomoglo u smanjenju potrošnje energije, |
| --- | --- |

—

uspostavljanje usluga informiranja i savjetovanja kako bi se stanovnicima i poduzećima pomoglo u smanjenju potrošnje energije,

| — | pokretanje i povezivanje javno-privatnih projekata povezanih s energetikom: javne uprave mogu sklapati partnerstva s privatnim organizacijama koje imaju specijalizirano znanje o projektima u području energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora, |
| --- | --- |

—

pokretanje i povezivanje javno-privatnih projekata povezanih s energetikom: javne uprave mogu sklapati partnerstva s privatnim organizacijama koje imaju specijalizirano znanje o projektima u području energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora,

| — | podrška pilot-projektima za smanjenje emisija ugljika: pilot-projekti mogu pomoći da se na tržište uvedu rješenja za energetsku učinkovitost i energiju iz obnovljivih izvora, uz mogućnost da ih primijene i organizacije i građani na tom području. |
| --- | --- |

—

podrška pilot-projektima za smanjenje emisija ugljika: pilot-projekti mogu pomoći da se na tržište uvedu rješenja za energetsku učinkovitost i energiju iz obnovljivih izvora, uz mogućnost da ih primijene i organizacije i građani na tom području.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave koje imaju ulogu u promicanju energetske učinkovitosti i/ili energije iz obnovljivih izvora za stanovnike i poduzeća.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i48) | Javna uprava daje informacije i pruža savjetodavne usluge o energetskoj učinkovitosti i energiji iz obnovljivih izvora (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i48)

Javna uprava daje informacije i pruža savjetodavne usluge o energetskoj učinkovitosti i energiji iz obnovljivih izvora (da/ne)

| (i49) | Javna uprava podupire pilot-projekte za smanjenje emisija ugljika, npr. putem javno-privatnih partnerstava (da/ne) |
| --- | --- |

(i49)

Javna uprava podupire pilot-projekte za smanjenje emisija ugljika, npr. putem javno-privatnih partnerstava (da/ne)

—

3.2.14.   Termografsko ispitivanje izgrađenog okoliša na području općine

Najbolja praksa upravljanja okolišem upotreba je termografije za prikupljanje podataka na različitim razinama te pružanje vizualnih informacija o isijavanju topline kako bi se utvrdila prioritetna mjesta za primjenu rješenja za energetsku učinkovitost te kako bi se stanovnici i lokalne organizacije uključili u pitanja energetske učinkovitosti zgrada. Termografsko ispitivanje velikog područja može se provesti zračnom termografijom.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na lokalna tijela. Termografsko ispitivanje potrebno je provesti u određenim uvjetima u smislu klime (tj. temperatura, vjetar), godišnjeg doba (tj. zima) i doba dana (tj. rano ujutro).

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i50) | Postotak izgrađenog područja na području općine koji je obuhvaćen termografskim ispitivanjem (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i50)

Postotak izgrađenog područja na području općine koji je obuhvaćen termografskim ispitivanjem (%)

| (i51) | Utvrđena moguća ušteda energije na temelju analize termografskog ispitivanja (kWh/godina, EUR/godina) |
| --- | --- |

(i51)

Utvrđena moguća ušteda energije na temelju analize termografskog ispitivanja (kWh/godina, EUR/godina)

| (b16) | Noviji (< 5 godina) termografski podaci visoke rezolucije (< 50 cm) dostupni su za 100 % izgrađenog područja na području općine |
| --- | --- |

(b16)

Noviji (< 5 godina) termografski podaci visoke rezolucije (< 50 cm) dostupni su za 100 % izgrađenog područja na području općine

3.3.   Najbolje prakse upravljanja okolišem u području mobilnosti

Ovaj je odjeljak namijenjen javnim upravama nadležnima za mobilnost i/ili javni prijevoz na svojem području.

3.3.1.   Provedba plana održive gradske mobilnosti

Najbolja praksa upravljanja okolišem donošenje je plana održive gradske mobilnosti kako bi se pružio integriran pristup svim vrstama prijevoza, uzimajući istodobno u obzir planiranje za okolinu. Cilj plana održive gradske mobilnosti jest poboljšanje sigurnosti i zaštite, smanjenje onečišćenja zraka i onečišćenja bukom, smanjenje emisija i potrošnje energije, poboljšanje djelotvornosti i troškovne učinkovitosti prijevoza te povećanje privlačnosti i kvalitete gradskog okoliša i urbanističkog planiranja. U sljedećim odjeljcima (3.3.2. – 3.3.9.) opisane su mjere koje se mogu uključiti u planove održive gradske mobilnosti.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za mobilnost i/ili javni prijevoz. Lokalni i kontekstualni čimbenici mogu utjecati na konkretne mjere koje se mogu uključiti u plan održive gradske mobilnosti i njihovu primjenjivost.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i52) | Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i52)

Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice)

| (i53) | Dostupnost javnog prijevoza (udio stanovnika koji žive do 300 metara od stanice gradskog javnog prijevoza s minimalnom učestalošću od svakih 15 – 20 minuta.) (%) |
| --- | --- |

(i53)

Dostupnost javnog prijevoza (udio stanovnika koji žive do 300 metara od stanice gradskog javnog prijevoza s minimalnom učestalošću od svakih 15 – 20 minuta.) (%)

—

3.3.2.   Poticanje vožnje biciklom i pješačenja izgradnjom biciklističke infrastrukture, programima zajedničke uporabe bicikala te promicanjem hodanja

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | donošenje političkih mjera i strategija za poticanje vožnje biciklom i pješačenja; vožnja biciklom i hodanje moraju biti dobro utvrđeni kao odvojene vrste prijevoza u političkim dokumentima, dokumentima povezanima s planiranjem i gradskim strateškim planovima te posebne mjere trebaju biti utvrđene za svaki od njih, |
| --- | --- |

—

donošenje političkih mjera i strategija za poticanje vožnje biciklom i pješačenja; vožnja biciklom i hodanje moraju biti dobro utvrđeni kao odvojene vrste prijevoza u političkim dokumentima, dokumentima povezanima s planiranjem i gradskim strateškim planovima te posebne mjere trebaju biti utvrđene za svaki od njih,

| — | uspostavljanje učinkovite infrastrukture; infrastrukture za pješačenje i vožnju biciklom potrebne su kako bi pješačenje i vožnja biciklom postali sigurni, brzi i privlačni, |
| --- | --- |

—

uspostavljanje učinkovite infrastrukture; infrastrukture za pješačenje i vožnju biciklom potrebne su kako bi pješačenje i vožnja biciklom postali sigurni, brzi i privlačni,

| — | primjena metodoloških alata kako bi se sustavno prikupljali podaci o pješačenju i vožnji biciklom; praćenjem razvoja pješačenja i vožnje biciklom te ocjenom učinka provedenih mjera mogu se pružiti podaci kao temelj za daljnje odluke u pogledu promicanja održivog prometa, |
| --- | --- |

—

primjena metodoloških alata kako bi se sustavno prikupljali podaci o pješačenju i vožnji biciklom; praćenjem razvoja pješačenja i vožnje biciklom te ocjenom učinka provedenih mjera mogu se pružiti podaci kao temelj za daljnje odluke u pogledu promicanja održivog prometa,

| — | razvoj učinkovitih i ciljanih komunikacijskih alata za promicanje pješačenja i vožnje biciklom među stanovnicima i osobama koje putuju na posao. |
| --- | --- |

—

razvoj učinkovitih i ciljanih komunikacijskih alata za promicanje pješačenja i vožnje biciklom među stanovnicima i osobama koje putuju na posao.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za mobilnost. Međutim, neki lokalni i kontekstualni čimbenici (npr. topografija) mogli bi ograničiti primjenjivost određenih mjera za potporu i promicanje pješačenja i vožnje biciklom.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i52) | Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i52)

Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice)

| (i54) | Dužina biciklističke infrastrukture (biciklističke trake, biciklističke staze), ukupno (km) i u odnosu na dužinu cjelokupne cestovne mreže za vozila (km biciklističkih traka/km cesta) |
| --- | --- |

(i54)

Dužina biciklističke infrastrukture (biciklističke trake, biciklističke staze), ukupno (km) i u odnosu na dužinu cjelokupne cestovne mreže za vozila (km biciklističkih traka/km cesta)

| (i55) | Grad ima posebnu politiku ili plan ulaganja u infrastrukturu za pješačenje/vožnju biciklom te mjerljive ciljeve za povećanje pješačenja/vožnje biciklom koji su doneseni na političkoj razini (da/ne) |
| --- | --- |

(i55)

Grad ima posebnu politiku ili plan ulaganja u infrastrukturu za pješačenje/vožnju biciklom te mjerljive ciljeve za povećanje pješačenja/vožnje biciklom koji su doneseni na političkoj razini (da/ne)

| (b17) | Modalna podjela prijevoza u gradu iznosi 20 % ili više za vožnju biciklom ILI je grad povećao modalni udio vožnje biciklom za najmanje 50 % tijekom prošlih pet godina. |
| --- | --- |

(b17)

Modalna podjela prijevoza u gradu iznosi 20 % ili više za vožnju biciklom ILI je grad povećao modalni udio vožnje biciklom za najmanje 50 % tijekom prošlih pet godina.

| (b18) | Najmanje 10 % gradskih ulaganja u prometnu infrastrukturu i održavanje namijenjeno je za biciklističku infrastrukturu. |
| --- | --- |

(b18)

Najmanje 10 % gradskih ulaganja u prometnu infrastrukturu i održavanje namijenjeno je za biciklističku infrastrukturu.

3.3.3.   Uvođenje velikog sustava zajedničke uporabe automobila

Najbolja praksa upravljanja okolišem poticanje je stvaranja velikog sustava zajedničke uporabe automobila na području općine. Uslugama zajedničke uporabe automobila obično ne upravlja grad u kojem su prisutne. Međutim, općina može uspostaviti potpornu infrastrukturu te donijeti odgovarajuće politike i zakonodavstvo za uključivanje zajedničke uporabe automobila u gradski život i u gradski promet. Javna uprava može postati i poslovni korisnik lokalnih usluga zajedničke uporabe automobila, podizati razinu osviještenosti u javnosti, promicati tu uslugu te utvrditi standarde koje pružatelji usluge zajedničke uporabe automobila moraju poštovati da bi se mogli koristiti gradskom potpornom infrastrukturom (npr. povlaštenim prometnim trakama, zonama s malom količinom prometa). Gradovi mogu i subvencionirati pružatelja usluga zajedničke uporabe automobila kako bi povećali ili ubrzali njegov rast.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem posebno je relevantna za lokalna tijela nadležna za gradsko područje s više od 200 000 stanovnika. Za lokalna tijela na područjima s manjim brojem stanovnika ova bi najbolja praksa upravljanja okolišem mogla biti manje primjenjiva zbog ograničenog broja korisnika usluge zajedničke uporabe automobila, viših troškova, slabije razvijene mreže javnog prijevoza itd.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i56) | Broj korisnika usluge zajedničke uporabe automobila na 10 000 stanovnika (broj/10 000 stanovnika) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i56)

Broj korisnika usluge zajedničke uporabe automobila na 10 000 stanovnika (broj/10 000 stanovnika)

| (i57) | Broj registriranih korisnika po vozilu u okviru sustava zajedničke uporabe automobila (broj korisnika/broj automobila) |
| --- | --- |

(i57)

Broj registriranih korisnika po vozilu u okviru sustava zajedničke uporabe automobila (broj korisnika/broj automobila)

| (i58) | Broj stanovnika po dostupnom automobilu za zajedničku uporabu (broj stanovnika/broj vozila) |
| --- | --- |

(i58)

Broj stanovnika po dostupnom automobilu za zajedničku uporabu (broj stanovnika/broj vozila)

| (i59) | Kilometraža koju na godišnjoj razini ostvare korisnici usluge zajedničke uporabe automobila (km/korisnik/godina) |
| --- | --- |

(i59)

Kilometraža koju na godišnjoj razini ostvare korisnici usluge zajedničke uporabe automobila (km/korisnik/godina)

| (i60) | Broj automobila u privatnom vlasništvu zamijenjenih svakim vozilom u voznom parku pružatelja usluge zajedničke uporabe automobila (broj zamijenjenih automobila u privatnom vlasništvu/broj automobila u sustavu zajedničke uporabe automobila) |
| --- | --- |

(i60)

Broj automobila u privatnom vlasništvu zamijenjenih svakim vozilom u voznom parku pružatelja usluge zajedničke uporabe automobila (broj zamijenjenih automobila u privatnom vlasništvu/broj automobila u sustavu zajedničke uporabe automobila)

| (b19) | Svakim vozilom u voznom parku pružatelja usluge zajedničke uporabe automobila zamijenjeno je najmanje osam automobila u privatnom vlasništvu |
| --- | --- |

(b19)

Svakim vozilom u voznom parku pružatelja usluge zajedničke uporabe automobila zamijenjeno je najmanje osam automobila u privatnom vlasništvu

| (b20) | Na svakih 2 500 stanovnika dostupan je najmanje jedan automobil za zajedničku uporabu |
| --- | --- |

(b20)

Na svakih 2 500 stanovnika dostupan je najmanje jedan automobil za zajedničku uporabu

3.3.4.   Izdavanje integriranih voznih karata za javni prijevoz

Najbolja praksa upravljanja okolišem uvođenje je izdavanja integriranih voznih karata putem pametnog sustava koji može prepoznati i naplatiti putovanja tijekom kojih se mijenja više vrsta prijevoza. Ako javna uprava djeluje kao operater javnog prijevoza (npr. putem društva-kćeri u vlasništvu grada), može sama uvesti izdavanje integriranih voznih karata. Ako općina pružanje usluga javnog prijevoza dodjeljuje privatnim poduzećima, zahtjev u pogledu rješenja za izdavanje integriranih voznih karata za javni prijevoz može biti uključen u natječaj.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za javni prijevoz. Međutim, ako ne postoji određena kritična masa korisnika i godišnjih transakcija, može biti teško dobiti povrat početnih ulaganja u pogledu vremena i financijskih sredstava potrebnih za provedbu pametnog sustava za izdavanje integriranih voznih karata.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i61) | Postotak putovanja plaćenih kupnjom integrirane vozne karte (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i61)

Postotak putovanja plaćenih kupnjom integrirane vozne karte (%)

| (i62) | Broj korisnika javnog prijevoza koji bi se koristili privatnim motornim prijevozom kad ne bi bilo sustava za izdavanje integriranih voznih karata (normalizirano prema ukupnom broju stanovnika u obuhvaćenom području) |
| --- | --- |

(i62)

Broj korisnika javnog prijevoza koji bi se koristili privatnim motornim prijevozom kad ne bi bilo sustava za izdavanje integriranih voznih karata (normalizirano prema ukupnom broju stanovnika u obuhvaćenom području)

| (b21) | Za najmanje 75 % putovanja kupljena je integrirana vozna karta |
| --- | --- |

(b21)

Za najmanje 75 % putovanja kupljena je integrirana vozna karta

3.3.5.   Povećanje broja električnih vozila u gradskim područjima

Najbolja praksa upravljanja okolišem kupnja je električnih vozila (npr. električnih automobila, mopeda i bicikala) za vlastiti vozni park javne uprave. Osim toga, mogu se provesti i programi potpore stanovnicima za kupnju električnih vozila, tako da se dodijeli određeni proračun ili da se postigne dogovor s lokalnim bankama kako bi se smanjile kamatne stope. Nadalje, javna uprava može podržati kupnju većeg broja električnih vozila dopuštanjem prometa tih vozila na područjima s ograničenjima prometa ili u povlaštenim prometnim trakama, uspostavljanjem ili povećanjem broja javnih mjesta za punjenje električnih vozila, smanjenjem oporezivanja za električna vozila, uvođenjem ili podržavanjem programa zajedničke uporabe električnih vozila te informiranjem stanovnika o potpornim mjerama za električna vozila.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela, a posebno je relevantna u gradovima (u kojima je velik udio putovanja vožnja automobilom na kratke udaljenosti) te na područjima koja imaju problem prometnih gužvi i onečišćenja zraka.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i63) | Postotak električnih vozila (po vrsti, npr. e-automobili, e-bicikli) na cestama u odnosu na ukupan broj automobila (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i63)

Postotak električnih vozila (po vrsti, npr. e-automobili, e-bicikli) na cestama u odnosu na ukupan broj automobila (%)

| (i64) | Postotak električnih javnih automobila (po vrsti, npr. e-automobili, e-bicikli) u ukupnom javnom voznom parku (%) |
| --- | --- |

(i64)

Postotak električnih javnih automobila (po vrsti, npr. e-automobili, e-bicikli) u ukupnom javnom voznom parku (%)

| (i65) | Broj javnih mjesta za punjenje električnih vozila po stanovniku (broj/stanovnici) |
| --- | --- |

(i65)

Broj javnih mjesta za punjenje električnih vozila po stanovniku (broj/stanovnici)

—

3.3.6.   Poticanje intermodalnosti putnika

Najbolja praksa upravljanja okolišem poticanje je razvoja praktičnih, sigurnih, brzih i neometanih veza među održivim vrstama prijevoza. Sustavima intermodalnog prijevoza povezuju se infrastruktura i usluge javnog prijevoza (autobusi, tramvaji/laka željeznica i prigradska željeznica), pješačenje, vožnja biciklom, zajednička uporaba bicikala i zajednička uporaba automobila. Javne uprave mogu poticati intermodalnost putnika surađivanjem s raznim pružateljima usluga javnog prijevoza te s poduzećima koja pružaju usluge zajedničke uporabe bicikala i automobila.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela, ali je posebno relevantna za gradove sa složenim prometnim mrežama i većim područjem.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i52) | Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i52)

Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice)

| (i66) | Prosječan broj parkirnih mjesta za bicikle na stanicama javnog prijevoza po prosječnom dnevnom protoku putnika (broj parkirnih mjesta za bicikle/broj putnika) |
| --- | --- |

(i66)

Prosječan broj parkirnih mjesta za bicikle na stanicama javnog prijevoza po prosječnom dnevnom protoku putnika (broj parkirnih mjesta za bicikle/broj putnika)

| (i67) | Postotak korisnika javnog prijevoza koji ga kombiniraju s pješačenjem/vožnjom biciklom u ukupnom broju korisnika javnog prijevoza koji žive na razumnoj udaljenosti (800 m za pješačenje, odnosno 3 km za vožnju biciklom) od visokofrekventnih stanica javnog prijevoza (najmanje dvaput u satu tijekom jutarnje i večernje špice) (%) |
| --- | --- |

(i67)

Postotak korisnika javnog prijevoza koji ga kombiniraju s pješačenjem/vožnjom biciklom u ukupnom broju korisnika javnog prijevoza koji žive na razumnoj udaljenosti (800 m za pješačenje, odnosno 3 km za vožnju biciklom) od visokofrekventnih stanica javnog prijevoza (najmanje dvaput u satu tijekom jutarnje i večernje špice) (%)

| (i68) | Softver za planiranje intermodalnih putovanja dostupan stanovnicima uključuje dijelove putovanja koji se mogu prijeći pješice ili biciklom (da/ne) |
| --- | --- |

(i68)

Softver za planiranje intermodalnih putovanja dostupan stanovnicima uključuje dijelove putovanja koji se mogu prijeći pješice ili biciklom (da/ne)

| (b22) | Udio održivih vrsta prijevoza u gradu (npr. pješačenje, vožnja biciklom, autobus, tramvaj, vlak) iznosi 60 % ili više |
| --- | --- |

(b22)

Udio održivih vrsta prijevoza u gradu (npr. pješačenje, vožnja biciklom, autobus, tramvaj, vlak) iznosi 60 % ili više

3.3.7.   Uvođenje naknade zbog zagušenja

Najbolja praksa upravljanja okolišem uvođenje je naknade zbog zagušenja na područjima grada gdje su velike prometne gužve. Naknada zbog zagušenja ekonomska je destimulirajuća mjera koja se primjenjuje za upotrebu zagušenih cesta tijekom najprometnijih doba dana. Da bi se postigao cilj te naknade, ona se mora naplaćivati kao dio paketa mjera u području prometa (vidjeti prethodne najbolje prakse upravljanja okolišem u odjeljku 3.3.) kojima se pruža prihvatljiva alternativa upotrebi automobila.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na lokalna tijela u gradskim područjima s velikim prometnim gužvama i onečišćenjem zraka.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i52) | Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i52)

Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice)

| (i69) | Postotak smanjenja količine onečišćujućih tvari u zraku (čestica – PM10, amonijaka i dušikova oksida) na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja (%) |
| --- | --- |

(i69)

Postotak smanjenja količine onečišćujućih tvari u zraku (čestica – PM10, amonijaka i dušikova oksida) na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja (%)

| (i70) | Postotak smanjenja pristupa neizuzetih vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja (%) |
| --- | --- |

(i70)

Postotak smanjenja pristupa neizuzetih vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja (%)

| (i71) | Postotak povećanja prosječne brzine i točnosti vozila javnog prijevoza na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja (%) |
| --- | --- |

(i71)

Postotak povećanja prosječne brzine i točnosti vozila javnog prijevoza na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja (%)

| (b23) | Koncentracija onečišćujućih tvari u zraku (PM10, amonijak i dušikov oksid) smanjena je za 10 % (u prosjeku) na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja |
| --- | --- |

(b23)

Koncentracija onečišćujućih tvari u zraku (PM10, amonijak i dušikov oksid) smanjena je za 10 % (u prosjeku) na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja

| (b24) | Pristup neizuzetih vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja smanjen je za 20 % u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja |
| --- | --- |

(b24)

Pristup neizuzetih vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja smanjen je za 20 % u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja

| (b25) | Brzina i točnost vozila javnog prijevoza povećane su za 5 % u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja |
| --- | --- |

(b25)

Brzina i točnost vozila javnog prijevoza povećane su za 5 % u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja

3.3.8.   Ograničavanje broja besplatnih parkirnih mjesta u gradovima

Najbolja praksa upravljanja okolišem ograničavanje je broja besplatnih parkirnih mjesta na ulici u gradskim područjima te ukidanje minimalnih zahtjeva u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade. Uz to, može se donijeti i službena politika postupnog ukidanja svih prethodnih zahtjeva u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za postojeće zgrade. Ograničavanje broja besplatnih parkirnih mjesta na ulici destimulirajuća je mjera za automobile u privatnom vlasništvu. Te su mjere najdjelotvornije kad su popraćene mjerama za poboljšanje dostupnosti i pouzdanosti prihvatljivih alternativa upotrebi automobila, primjerice javnog prijevoza, vožnje biciklom i pješačenja.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela, a posebno je relevantna za gradove u kojima su velike prometne gužve i onečišćenje zraka ili u kojima se javni promet slabo koristi.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i52) | Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i52)

Modalni udio putovanja (% putovanja automobilom, motociklom, javnim prijevozom, biciklom i pješice)

| (i72) | Postotak dostupnih parkirnih mjesta tijekom radnog vremena (%) |
| --- | --- |

(i72)

Postotak dostupnih parkirnih mjesta tijekom radnog vremena (%)

| (i73) | Postojanje minimalnih zahtjeva u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade (da/ne) |
| --- | --- |

(i73)

Postojanje minimalnih zahtjeva u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade (da/ne)

| (b26) | Popunjenost parkirnih mjesta na ulici iznosi 80 % – 90 % tijekom 90 % radnog vremena |
| --- | --- |

(b26)

Popunjenost parkirnih mjesta na ulici iznosi 80 % – 90 % tijekom 90 % radnog vremena

| (b27) | U gradu ne postoje minimalni zahtjevi u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade te postoji formalna politika postupnog ukidanja svih prethodnih zahtjeva u pogledu parkiranja za postojeće zgrade. |
| --- | --- |

(b27)

U gradu ne postoje minimalni zahtjevi u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade te postoji formalna politika postupnog ukidanja svih prethodnih zahtjeva u pogledu parkiranja za postojeće zgrade.

3.3.9.   Uspostavljanje logističkih uslužnih centara

Najbolja praksa upravljanja okolišem uključivanje je relevantnih dionika te podrška uspostavljanju logističkog uslužnog centra na području općine. Logistički uslužni centar može biti smješten relativno blizu geografskog područja koje opslužuje kako bi se omogućilo izvršenje kombiniranih dostava na tom području.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za mobilnost, a posebno je relevantna za gradove u koje se dostavlja velika količina robe i/ili u kojima su velike prometne gužve i onečišćenje zraka.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i74) | Emisije CO2 iz dostavnih vozila u određenom vremenskom razdoblju (npr. na godišnjoj ili mjesečnoj razini) na području koje opslužuje logistički uslužni centar (kg ekvivalenta CO2/godina ili kg ekvivalenta CO2/mjesec) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i74)

Emisije CO2 iz dostavnih vozila u određenom vremenskom razdoblju (npr. na godišnjoj ili mjesečnoj razini) na području koje opslužuje logistički uslužni centar (kg ekvivalenta CO2/godina ili kg ekvivalenta CO2/mjesec)

| (i75) | Broj dostavnih putovanja po danu na području koje se opslužuje (broj/dan) |
| --- | --- |

(i75)

Broj dostavnih putovanja po danu na području koje se opslužuje (broj/dan)

| (b28) | Smanjenje emisija CO2 iz dostavnih vozila za 40 % na području koje se opslužuje, u usporedbi sa stanjem prije uspostavljanja logističkog uslužnog centra |
| --- | --- |

(b28)

Smanjenje emisija CO2 iz dostavnih vozila za 40 % na području koje se opslužuje, u usporedbi sa stanjem prije uspostavljanja logističkog uslužnog centra

| (b29) | Smanjenje broja dostavnih putovanja po danu za 75 % na području koje se opslužuje, u usporedbi sa stanjem prije uspostavljanja logističkog uslužnog centra |
| --- | --- |

(b29)

Smanjenje broja dostavnih putovanja po danu za 75 % na području koje se opslužuje, u usporedbi sa stanjem prije uspostavljanja logističkog uslužnog centra

3.4.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upotrebu zemljišta

Ovaj je odjeljak namijenjen lokalnim tijelima nadležnima za planiranje upotrebe zemljišta.

3.4.1.   Ograničavanje širenja gradskih područja na zelene površine i poljoprivredno zemljište

Najbolja praksa upravljanja okolišem ograničavanje je i kontrola širenja gradskih područja regulatornim mjerama (npr. planiranjem prostorne upotrebe zemljišta, ograničavanjem određene upotrebe zemljišta), ekonomskim intervencijama (npr. prodajom građevinskih dozvola) te institucijskim promjenama i upravljanjem (npr. posebnim agencijama za urbanu revitalizaciju). Primjeri mjera kojima se ograničava širenje gradskih područja: poticanje gradnje na zapuštenim zemljištima, maksimalno smanjenje nepropusnog prostora među zgradama, obnavljanje zgrada koje se ne koriste, promicanje vertikalnog razvoja.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i76) | Postotak izgrađenih nepropusnih površina (tj. bilo koja vrsta nepropusnog izgrađenog područja: zgrade, ceste, bilo koji dio na kojem nema vegetacije ili vode) na području općine (km2 izgrađene nepropusne površine/km2 ukupne površine) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i76)

Postotak izgrađenih nepropusnih površina (tj. bilo koja vrsta nepropusnog izgrađenog područja: zgrade, ceste, bilo koji dio na kojem nema vegetacije ili vode) na području općine (km2 izgrađene nepropusne površine/km2 ukupne površine)

| (i77) | Postotak novoizgrađenog područja u određenom vremenskom razdoblju (npr. 1, 5, 10 godina) u ukupnom izgrađenom području na području općine na početku razdoblja koje se razmatra (%) |
| --- | --- |

(i77)

Postotak novoizgrađenog područja u određenom vremenskom razdoblju (npr. 1, 5, 10 godina) u ukupnom izgrađenom području na području općine na početku razdoblja koje se razmatra (%)

—

3.4.2.   Smanjenje efekta urbanog toplinskog otoka

Najbolja praksa upravljanja okolišem ublažavanje je efekta urbanog toplinskog otoka provedbom kombinacije mjera kao što su zelene površine, zeleni krovovi, upotreba reflektirajućih materijala, povećanje učinkovitosti izolacije vrućih cijevi te izbjegavanje rasipanja otpadne topline njezinom ponovnom upotrebom.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta na velikim gradskim područjima. U malim općinama manji je efekt urbanog toplinskog otoka.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i78) | Provedba mjera za ublažavanje efekta urbanog toplinskog otoka, primjerice zelenih površina, zelenih krovova ili upotrebe reflektirajućih materijala (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i78)

Provedba mjera za ublažavanje efekta urbanog toplinskog otoka, primjerice zelenih površina, zelenih krovova ili upotrebe reflektirajućih materijala (da/ne)

—

3.4.3.   Zahtijevanje da se na nepropusnim tlima provodi odvodnja s niskom razinom utjecaja na okoliš

Najbolja praksa upravljanja okolišem zahtijevanje je provedbe mjera odvodnje s niskom razinom utjecaja na okoliš pri izgradnji novih zgrada (uključujući opsežne obnove postojećih izgrađenih područja) kako bi se spriječilo i kontroliralo poplave, eroziju i onečišćenje tla te onečišćenje podzemnih voda. Mjere odvodnjavanja s niskom razinom utjecaja na okoliš u okviru kojih se primjenjuje filozofija „Održivih sustava odvodnje” (SUDS) smatraju se najboljom praksom jer SUDS uključuje izvrsna načela kao što su:

| — | rad na poboljšanju kvalitete vode koja otječe, smanjenje površinskog otjecanja, pridonošenje biološkoj raznolikosti i stvaranje uporabne vrijednosti, |
| --- | --- |

—

rad na poboljšanju kvalitete vode koja otječe, smanjenje površinskog otjecanja, pridonošenje biološkoj raznolikosti i stvaranje uporabne vrijednosti,

| — | nastojanje da se imitira, što je moguće vjernije, prirodna odvodnja prije izgradnje, |
| --- | --- |

—

nastojanje da se imitira, što je moguće vjernije, prirodna odvodnja prije izgradnje,

| — | hijerarhijsko integrirano upravljanje: prevencija, kontrola izvora i kontrola na lokaciji. |
| --- | --- |

—

hijerarhijsko integrirano upravljanje: prevencija, kontrola izvora i kontrola na lokaciji.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta. Konkretne mjere za poboljšanje odvodnje ovise o pojedinoj lokaciji.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i79) | Postojanje zahtjeva za mjere odvodnjavanja s niskom razinom utjecaja na okoliš za izgradnju novih zgrada i za velike obnove postojećih zgrada (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i79)

Postojanje zahtjeva za mjere odvodnjavanja s niskom razinom utjecaja na okoliš za izgradnju novih zgrada i za velike obnove postojećih zgrada (da/ne)

—

3.5.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za zelene gradske površine

Ovaj je odjeljak namijenjen javnim upravama nadležnima za upravljanje zelenim gradskim površinama.

3.5.1.   Uspostavljanje i provedba lokalne strategije i akcijskog plana za biološku raznolikost

Najbolja praksa upravljanja okolišem uvođenje je lokalne strategije i akcijskog plana za biološku raznolikost čiji se ciljevi i svrha mogu definirati na temelju dijaloga sa stručnjacima, dionicima i stanovnicima. Akcijski plan treba sadržavati mjere koje će se provesti, rokove, raspoloživi proračun, ključne etape, partnerstva za provedbu i odgovornosti. Rezultati akcijskog plana mogu se promicati i širiti među stanovništvom i dionicima radi podizanja razine osviještenosti.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za upravljanje zelenim gradskim površinama.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i80) | Postotak i broj autohtonih vrsta (za različite kategorije vrsta, npr. ptice, leptiri) na gradskom području (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i80)

Postotak i broj autohtonih vrsta (za različite kategorije vrsta, npr. ptice, leptiri) na gradskom području (%)

| (i81) | Postotak prirodnih i poluprirodnih područja na gradskom području u ukupnom gradskom području (%) |
| --- | --- |

(i81)

Postotak prirodnih i poluprirodnih područja na gradskom području u ukupnom gradskom području (%)

| (i82) | Zelene površine po stanovniku (m2/stanovnik) – razlikovanje među urbanim, poluurbanim i ruralnim područjima |
| --- | --- |

(i82)

Zelene površine po stanovniku (m2/stanovnik) – razlikovanje među urbanim, poluurbanim i ruralnim područjima

—

3.5.2.   Stvaranje plavo-zelenih mreža

Najbolja praksa upravljanja okolišem razvoj je plavo-zelenih mreža (18), kojima se obnavlja hidrološki ciklus usmjeren na prirodu i pridonosi udobnosti grada objedinjavanjem gospodarenja vodom i zelene infrastrukture. U plavo-zelenim mrežama mogu se kombinirati i štititi hidrološke i ekološke vrijednosti urbanog krajolika uz istodobno osiguravanje otpornih i prilagodljivih mjera za suočavanje s poplavama.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i83) | Postotak zelenih i plavih gradskih površina na gradskom području u ukupnom gradskom području (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i83)

Postotak zelenih i plavih gradskih površina na gradskom području u ukupnom gradskom području (%)

—

3.5.3.   Poticanje razvoja zelenih krovova

Najbolja praksa upravljanja okolišem razvoj je odgovarajućih političkih programa kojima se podupire izgradnja zelenih krovova na novim i postojećim zgradama, kako javnima tako i privatnima. Na zelenim krovovima mogu biti postavljeni i sustavi za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, primjerice fotonaponske ploče (vidjeti odjeljak 3.2.10. za dodatne informacije o proizvodnji energije iz obnovljivih izvora u javnim zgradama i socijalnim stanovima). Politički programi kojima se poduprije uvođenje zelenih krovova mogu uključivati ekonomske poticaje, smanjenje birokratskih postupaka te posebnu tehnički podršku za uključivanje zelenih krovova u izgradnju ili obnovu zgrada.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i84) | Postotak površine pokriven zelenim krovovima od ukupne površine gradskog područja (m2
  zeleni krov/m2
  gradsko područje) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i84)

Postotak površine pokriven zelenim krovovima od ukupne površine gradskog područja (m2
  zeleni krov/m2
  gradsko područje)

| (i85) | Postotak ili broj zgrada sa zelenim krovom na predmetnom gradskom području (%) |
| --- | --- |

(i85)

Postotak ili broj zgrada sa zelenim krovom na predmetnom gradskom području (%)

—

3.5.4.   Davanje nove ekološke vrijednosti zapuštenim zelenim površinama i rubnim područjima

Najbolja praksa upravljanja okolišem donošenje je plana za obnovu zapuštenih zelenih površina i rubnih područja na području općine s ciljem uklanjanja onečišćujućih tvari iz tla i vode, poboljšanja staništa za divlje životinje, smanjenja efekta urbanog toplinskog otoka te zaštite od erozije tla i poplava, uz istodobno osiguravanje rekreacijskih zelenih površina za lokalno stanovništvo.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i86) | Donošenje plana za obnovu i upravljanje okolišem na zapuštenim zelenim površinama i rubnim područjima unutar gradskog područja (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i86)

Donošenje plana za obnovu i upravljanje okolišem na zapuštenim zelenim površinama i rubnim područjima unutar gradskog područja (da/ne)

—

3.6.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za kvalitetu zraka u lokalnoj okolini

Ovaj je odjeljak namijenjen javnim upravama nadležnima za upravljanje kvalitetom zraka.

3.6.1.   Poboljšanje kvalitete zraka u lokalnoj okolini

Najbolja praksa upravljanja okolišem postojanje je strukturiranog plana za poboljšanje kvalitete zraka, s unaprijed utvrđenim kratkoročnim i dugoročnim ciljevima koji se redovito ažuriraju te nadilaze ciljne i granične vrijednosti utvrđene Direktivom 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19) (Direktiva o kvaliteti zraka). Taj plan treba obuhvaćati sve aspekte, počevši od prometa (upotreba automobila, ograničenja brzine, javni prijevoz itd.), industrijskih postrojenja, proizvodnje energije, vrste sustava za grijanje u zgradama, energetske učinkovitosti zgrada i planiranja upotrebe zemljišta te potreba koje će se razvijati u suradnji s relevantnim sektorskim tijelima i dionicima. Nadalje, ako je primjenjivo, djelotvornost plana može se povećati tako da ga se izradi u suradnji s javnim tijelima na višoj razini i sa susjednim općinama. Plan za poboljšanje kvalitete zraka može uključivati i širenje informacija stanovnicima o posljedicama i važnosti kvalitete zraka, primjerice, promicanjem uporabe održivog prometa.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za upravljanje kvalitetom zraka na svojem području, uz usmjerenost na konkretna lokalna pitanja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i87) | Godišnja prosječna koncentracija PM10 (μg/m3) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i87)

Godišnja prosječna koncentracija PM10 (μg/m3)

| (i88) | Broj dana na godišnjoj razini kad je dnevna prosječna koncentracija PM10 premašila vrijednost od 50 μg/m3 (dani/godina) |
| --- | --- |

(i88)

Broj dana na godišnjoj razini kad je dnevna prosječna koncentracija PM10 premašila vrijednost od 50 μg/m3 (dani/godina)

| (i89) | Godišnja prosječna koncentracija PM2.5 (μg/m3) |
| --- | --- |

(i89)

Godišnja prosječna koncentracija PM2.5 (μg/m3)

| (i90) | Broj dana na godišnjoj razini kad je dnevna prosječna koncentracija PM2,5 premašila vrijednost od 25 μg/m3 (dani/godina) |
| --- | --- |

(i90)

Broj dana na godišnjoj razini kad je dnevna prosječna koncentracija PM2,5 premašila vrijednost od 25 μg/m3 (dani/godina)

| (i91) | Broj dana na godišnjoj razini kad je koncentracija ozona (O3) premašila vrijednost maksimalnog dnevnog osmosatnog prosjeka od 120 μg/m3 (dani/godina) |
| --- | --- |

(i91)

Broj dana na godišnjoj razini kad je koncentracija ozona (O3) premašila vrijednost maksimalnog dnevnog osmosatnog prosjeka od 120 μg/m3 (dani/godina)

| (i92) | Godišnja prosječna koncentracija dušikova dioksida (NO2) (μg/m3) |
| --- | --- |

(i92)

Godišnja prosječna koncentracija dušikova dioksida (NO2) (μg/m3)

| (i93) | Broj dana na godišnjoj razini kad je satna koncentracija NO2 premašila vrijednost od 200 μg/m3 (dani/godina) |
| --- | --- |

(i93)

Broj dana na godišnjoj razini kad je satna koncentracija NO2 premašila vrijednost od 200 μg/m3 (dani/godina)

| (b30) | Za sve pokazatelje navedene u ovoj najboljoj praksi upravljanja okolišem postignute su razine utvrđene u smjernicama za kvalitetu zraka koje je izradila Svjetska zdravstvena organizacija |
| --- | --- |

(b30)

Za sve pokazatelje navedene u ovoj najboljoj praksi upravljanja okolišem postignute su razine utvrđene u smjernicama za kvalitetu zraka koje je izradila Svjetska zdravstvena organizacija

3.7.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za onečišćenje bukom

Ovaj je odjeljak namijenjen javnim upravama nadležnima za rješavanje pitanja onečišćenja bukom.

3.7.1.   Praćenje, izrada karata i smanjenje onečišćenja bukom

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest izrada karata buke na području općine te informiranje javnosti o posljedicama onečišćenja bukom i rezultatima izrade karata putem djelotvorne komunikacijske kampanje. Na temelju rezultata izrade karata buke, lokalna tijela trebaju izraditi planove za smanjenje razine buke na lokalnoj razini i za održavanje kvalitete buke iz okoliša na područjima gdje je ona dobra.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za rješavanje pitanja onečišćenja bukom.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i94) | Postotak izmjerenih razina buke koji premašuje lokalne granične vrijednosti od ukupnog broja mjerenja (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i94)

Postotak izmjerenih razina buke koji premašuje lokalne granične vrijednosti od ukupnog broja mjerenja (%)

| (i95) | Postotak stanovnika izložen razinama buke koje premašuju lokalne granične vrijednosti od ukupnog broja stanovnika (%) |
| --- | --- |

(i95)

Postotak stanovnika izložen razinama buke koje premašuju lokalne granične vrijednosti od ukupnog broja stanovnika (%)

| (i96) | Postotak stanovnika koji je tijekom noći izložen razinama buke koje utječu na zdravlje prema graničnim vrijednostima Svjetske zdravstvene organizacije, od ukupnog broja stanovnika (%) |
| --- | --- |

(i96)

Postotak stanovnika koji je tijekom noći izložen razinama buke koje utječu na zdravlje prema graničnim vrijednostima Svjetske zdravstvene organizacije, od ukupnog broja stanovnika (%)

—

3.8.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za gospodarenje otpadom

Ovaj odjeljak namijenjen je javnim upravama nadležnima za gospodarenje otpadom.

3.8.1.   Uzimanje u obzir Sektorskog referentnog dokumenta sustava EMAS za sektor gospodarenja otpadom

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest da se razmotre najbolje prakse upravljanja okolišem navedene i opisane u Sektorskom referentnom dokumentu sustava EMAS za sektor gospodarenja otpadom (20) te da se izvješćuje o pokazateljima navedenima u tom dokumentu.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za gospodarenje otpadom.

3.9.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za vodoopskrbu

Ovaj je odjeljak namijenjen javnim upravama nadležnima za opskrbu pitkom vodom na svojem području.

3.9.1.   Uvođenje potpunog mjerenja potrošnje vode na razini kućanstva/krajnjih korisnika

Najbolja praksa upravljanja okolišem ugradnja je vodomjera za svaku stambenu jedinicu i svakog drugog pojedinačnog krajnjeg korisnika (industrijski pogon, poslovnu zgradu, javnu zgradu itd.) kako bi se svi računi za vodu temeljili na stvarnoj potrošnji vode. Posebno je uvođenjem pametnih vodomjera moguće pratiti potrošnju vode na daljinu i pravovremeno te, primjerice, analizirati uzorke potrošnje različitih potrošača kako bi se utvrdile slabe točke u vodoopskrbnim mrežama. Obračunom stvarne potrošnje vode i omogućavanjem ranog prepoznavanja neuobičajene potrošnje vode (npr. zbog curenja) mogu se ostvariti znatne uštede vode.

Primjenjivost

Ova je tehnika primjenjiva na sve postojeće vodoopskrbne mreže.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i97) | Stopa upotrebe vodomjera (% potrošača, % potrošnje vode obuhvaćen mjerenjem) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i97)

Stopa upotrebe vodomjera (% potrošača, % potrošnje vode obuhvaćen mjerenjem)

| (i98) | Postotak pametnih vodomjera od ukupnog broja vodomjera u upotrebi (%) |
| --- | --- |

(i98)

Postotak pametnih vodomjera od ukupnog broja vodomjera u upotrebi (%)

| (i99) | Smanjenje potrošnje vode krajnjih korisnika nakon postavljanja vodomjera i/ili pametnih vodomjera (l/korisnik) |
| --- | --- |

(i99)

Smanjenje potrošnje vode krajnjih korisnika nakon postavljanja vodomjera i/ili pametnih vodomjera (l/korisnik)

| (b31) | Stopa upotrebe vodomjera na razini kućanstava ili krajnjih korisnika iznosi 99 % ili više |
| --- | --- |

(b31)

Stopa upotrebe vodomjera na razini kućanstava ili krajnjih korisnika iznosi 99 % ili više

| (b32) | Na područjima koja su (barem dio godine) siromašna vodom (21), na razini kućanstava/krajnjih korisnika upotrebljavaju se pametni vodomjeri |
| --- | --- |

(b32)

Na područjima koja su (barem dio godine) siromašna vodom (21), na razini kućanstava/krajnjih korisnika upotrebljavaju se pametni vodomjeri

| (b33) | Sve nove zgrade opremljene su vodomjerima (pametnim vodomjerima na područjima siromašnima vodom) |
| --- | --- |

(b33)

Sve nove zgrade opremljene su vodomjerima (pametnim vodomjerima na područjima siromašnima vodom)

3.9.2.   Maksimalno smanjenje curenja vode iz vodoopskrbnog sustava

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | provođenje detaljne vodne bilance u vodoopskrbnom sustavu te upravljanje pritiskom vode tako da se izbjegava visok pritisak, |
| --- | --- |

—

provođenje detaljne vodne bilance u vodoopskrbnom sustavu te upravljanje pritiskom vode tako da se izbjegava visok pritisak,

| — | analiziranje vodoopskrbne mreže te njezina podjela u primjerena područja mjerenja kako bi se curenje vode moglo otkrivati ručnim ili automatskim akustičnim detektorima curenja vode, |
| --- | --- |

—

analiziranje vodoopskrbne mreže te njezina podjela u primjerena područja mjerenja kako bi se curenje vode moglo otkrivati ručnim ili automatskim akustičnim detektorima curenja vode,

| — | brzo i primjereno reagiranje na utvrđene nedostatke i curenja u mreži, |
| --- | --- |

—

brzo i primjereno reagiranje na utvrđene nedostatke i curenja u mreži,

| — | uspostavljanje baze podataka u kojoj su navedena sva tehnička postrojenja i njihove georeferentne koordinate, starost cijevi, vrste cijevi, hidraulički podaci, prethodne intervencije itd. |
| --- | --- |

—

uspostavljanje baze podataka u kojoj su navedena sva tehnička postrojenja i njihove georeferentne koordinate, starost cijevi, vrste cijevi, hidraulički podaci, prethodne intervencije itd.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na nove i postojeće vodoopskrbne mreže.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (100) | Postotak gubitka vode od ukupne količine koja je ušla u sustav (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(100)

Postotak gubitka vode od ukupne količine koja je ušla u sustav (%)

| (i101) | Indeks curenja u infrastrukturi: izračunava se kao trenutačni stvarni gubici na godišnjoj razini (CARL)/neizbježni stvarni gubici na godišnjoj razini (UARL) (22) |
| --- | --- |

(i101)

Indeks curenja u infrastrukturi: izračunava se kao trenutačni stvarni gubici na godišnjoj razini (CARL)/neizbježni stvarni gubici na godišnjoj razini (UARL) (22)

| (b34) | Indeks curenja u infrastrukturi manji je od 1,5 . |
| --- | --- |

(b34)

Indeks curenja u infrastrukturi manji je od 1,5 .

3.10.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za gospodarenje otpadnim vodama

Ovaj je odjeljak namijenjen javnim upravama nadležnima za gospodarenje otpadnim vodama i odvodnju u gradovima.

3.10.1.   Energetski učinkovito pročišćavanje otpadnih voda u okviru kojeg se postižu potpuni uvjeti nitrifikacije

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest:

| — | postojanje ugrađenog kapaciteta za pročišćavanje barem dvostruke količine toka otpadnih voda u suhim vremenskim uvjetima (npr. u slučaju kiše ili otapanja), |
| --- | --- |

—

postojanje ugrađenog kapaciteta za pročišćavanje barem dvostruke količine toka otpadnih voda u suhim vremenskim uvjetima (npr. u slučaju kiše ili otapanja),

| — | pročišćavanje otpadnih voda u uvjetima nitrifikacije (omjer hrane i mikroorganizama < 0,15 kg BPK5/kg MLSS (23) dnevno) te provođenje denitrifikacije i uklanjanja fosfora, |
| --- | --- |

—

pročišćavanje otpadnih voda u uvjetima nitrifikacije (omjer hrane i mikroorganizama < 0,15 kg BPK5/kg MLSS (23) dnevno) te provođenje denitrifikacije i uklanjanja fosfora,

| — | uklanjanje suspendiranih krutih tvari primjenom filtracije pijeskom (ili uronjenih membrana) u slučaju osjetljivih prihvatnih vodnih tijela, |
| --- | --- |

—

uklanjanje suspendiranih krutih tvari primjenom filtracije pijeskom (ili uronjenih membrana) u slučaju osjetljivih prihvatnih vodnih tijela,

| — | provedba drugog tercijarnog pročišćavanja kako bi se smanjila količina mikroonečišćujućih tvari (vidjeti odjeljak 3.10.2.), |
| --- | --- |

—

provedba drugog tercijarnog pročišćavanja kako bi se smanjila količina mikroonečišćujućih tvari (vidjeti odjeljak 3.10.2.),

| — | stalno praćenje organskih spojeva (ukupan organski ugljik), amonijaka, nitrata i fosfora u slučaju postrojenja s kapacitetom većim od 100 000 populacijskih ekvivalenata (24) ili dnevnog priljeva BPK5 većeg od 6 000 kg, |
| --- | --- |

—

stalno praćenje organskih spojeva (ukupan organski ugljik), amonijaka, nitrata i fosfora u slučaju postrojenja s kapacitetom većim od 100 000 populacijskih ekvivalenata (24) ili dnevnog priljeva BPK5 većeg od 6 000 kg,

| — | stabiliziranje primarnog mulja i viška mulja u anaerobnim digestorima (vidjeti odjeljak 3.10.3.), |
| --- | --- |

—

stabiliziranje primarnog mulja i viška mulja u anaerobnim digestorima (vidjeti odjeljak 3.10.3.),

| — | sušenje anaerobno stabiliziranog mulja i njegovo slanje na spaljivanje (vidjeti odjeljak 3.10.4.), |
| --- | --- |

—

sušenje anaerobno stabiliziranog mulja i njegovo slanje na spaljivanje (vidjeti odjeljak 3.10.4.),

| — | uvođenje energetski učinkovitih tehnologija, primjerice energetski učinkovitog sustava za prozračivanje sitnim mjehurićima u biološkoj fazi te energetski učinkovitih crpki i vijčanih crpki. |
| --- | --- |

—

uvođenje energetski učinkovitih tehnologija, primjerice energetski učinkovitog sustava za prozračivanje sitnim mjehurićima u biološkoj fazi te energetski učinkovitih crpki i vijčanih crpki.

Primjenjivost

Ova tehnika primjenjiva je na javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama u novim i postojećim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i102) | Koncentracije u ispuštenom konačnom efluentu ili učinkovitost uklanjanja za KPK, BPK5, amonijak, ukupni dušik i ukupni fosfor (mg/l, %) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i102)

Koncentracije u ispuštenom konačnom efluentu ili učinkovitost uklanjanja za KPK, BPK5, amonijak, ukupni dušik i ukupni fosfor (mg/l, %)

| (i103) | Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda po masi uklonjenog BPK5 (kWh/kg uklonjenog BPK5) |
| --- | --- |

(i103)

Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda po masi uklonjenog BPK5 (kWh/kg uklonjenog BPK5)

| (i104) | Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda po pročišćenoj količini (kWh/m3 pročišćenih otpadnih voda) |
| --- | --- |

(i104)

Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda po pročišćenoj količini (kWh/m3 pročišćenih otpadnih voda)

| (i105) | Godišnja potrošnja energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda po populacijskim ekvivalentima (kWh/populacijski ekvivalenti/godina) |
| --- | --- |

(i105)

Godišnja potrošnja energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda po populacijskim ekvivalentima (kWh/populacijski ekvivalenti/godina)

| (b35) | Postignuta učinkovitost uklanjanja iznosi: najmanje 98 % za BPK5, najmanje 90 % za KPK, najmanje 90 % za amonijak, najmanje 80 % za ukupne organske spojeve dušika i najmanje 90 % za ukupni fosfor |
| --- | --- |

(b35)

Postignuta učinkovitost uklanjanja iznosi: najmanje 98 % za BPK5, najmanje 90 % za KPK, najmanje 90 % za amonijak, najmanje 80 % za ukupne organske spojeve dušika i najmanje 90 % za ukupni fosfor

| (b36) | Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda iznosi:






  — | manje od 18 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za velika općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine više od 10 000 populacijskih ekvivalenata), |
| --- | --- | --- |

(b36)

Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda iznosi:

—

manje od 18 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za velika općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine više od 10 000 populacijskih ekvivalenata),

| — | manje od 25 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za mala općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine manje od 10 000 populacijskih ekvivalenata). |
| --- | --- |

—

manje od 25 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za mala općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine manje od 10 000 populacijskih ekvivalenata).

3.10.2.   Maksimalno smanjenje ispuštanja otpadnih voda, posebno uzimajući u obzir mikroonečišćujuće tvari

Najbolja praksa upravljanja okolišem uklanjanje je mikroonečišćujućih tvari u velikoj mjeri provedbom tercijarnog pročišćavanja kao što je adsorpcija na aktivni ugljik u prahu (PAC) ili oksidacija oksidansima bez klora (konkretno ozonom).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama u novim i postojećim općinskim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda. Međutim, za postojeća postrojenja mogla bi postojati prostorna ograničenja, koja se mogu prevladati prilagođavanjem dizajna opreme.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i106) | Učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari u fazi adsorpcije ili ozonizacije s obzirom na KPK ili DOC (25) (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i106)

Učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari u fazi adsorpcije ili ozonizacije s obzirom na KPK ili DOC (25) (%)

| (i107) | Postotak godišnjeg protoka otpadnih voda na kojem se primjenjuje tercijarno pročišćavanje radi uklanjanja mikroonečišćujućih tvari (%) |
| --- | --- |

(i107)

Postotak godišnjeg protoka otpadnih voda na kojem se primjenjuje tercijarno pročišćavanje radi uklanjanja mikroonečišćujućih tvari (%)

| (b37) | Prosječna učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari veća je od 80 % |
| --- | --- |

(b37)

Prosječna učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari veća je od 80 %

| (b38) | Mikroonečišćujuće tvari uklanjaju se iz najmanje 90 % godišnjeg protoka otpadnih voda |
| --- | --- |

(b38)

Mikroonečišćujuće tvari uklanjaju se iz najmanje 90 % godišnjeg protoka otpadnih voda

3.10.3.   Anaerobna razgradnja mulja i optimalna oporaba energije

Najbolja praksa upravljanja okolišem stabilizacija je primarnog mulja i viška mulja u anaerobnim digestorima te upotreba proizvedenog bioplina, uz pomoć učinkovitih crpki i vijčanih crpki, za učinkovitu proizvodnju energije na samoj lokaciji i za sušenje mulja.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama, u velikim novim i postojećim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda s kapacitetom većim od 100 000 populacijskih ekvivalenata ili za dnevni priljev BPK5 veći od 6 000 kg.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i108) | Postotak potrebe za električnom i toplinskom energijom u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda koji se ispunjava električnom i toplinskom energijom iz vlastite proizvodnje od bioplina na godišnjoj osnovi (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i108)

Postotak potrebe za električnom i toplinskom energijom u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda koji se ispunjava električnom i toplinskom energijom iz vlastite proizvodnje od bioplina na godišnjoj osnovi (%)

| (i109) | Električna učinkovitost generatora koji radi na bioplin (%) |
| --- | --- |

(i109)

Električna učinkovitost generatora koji radi na bioplin (%)

| (i110) | Specifična proizvodnja bioplina (Nl (26)/kg unosa organske suhe tvari) |
| --- | --- |

(i110)

Specifična proizvodnja bioplina (Nl (26)/kg unosa organske suhe tvari)

| (b39) | Električna i toplinska energija iz vlastite proizvodnje od bioplina pokriva 100 % potrošnje energije u općinskim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda s kapacitetom većim od 100 000 populacijskih ekvivalenata bez termalnog sušenja mulja na samoj lokaciji, odnosno 50 % u slučaju postrojenja s termalnim sušenjem mulja na samoj lokaciji. |
| --- | --- |

(b39)

Električna i toplinska energija iz vlastite proizvodnje od bioplina pokriva 100 % potrošnje energije u općinskim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda s kapacitetom većim od 100 000 populacijskih ekvivalenata bez termalnog sušenja mulja na samoj lokaciji, odnosno 50 % u slučaju postrojenja s termalnim sušenjem mulja na samoj lokaciji.

3.10.4.   Sušenje i spaljivanje mulja

Najbolja praksa upravljanja okolišem učinkovito je mehaničko isušivanje anaerobno stabiliziranog mulja, npr. s pomoću komornih filtarnih preša, te zatim njegova potpuna oksidacija u monospalionici (kako je detaljno opisano u referentnim dokumentima o najboljim raspoloživim tehnikama (27) u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama (28)). Fosfor sadržan u pepelu koji je ostatak od spaljivanja može se oporabiti.

Primjenjivost

Ova je tehnika primjenjiva na javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama u novim i u postojećim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda. U slučaju malih postrojenja, mehanički isušen mulj može se poslati u zasebnu središnju monospalionicu mulja umjesto da se spaljuje na samoj lokaciji.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i111) | Postotak kanalizacijskog mulja proizveden u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda koji se monospaljuje (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i111)

Postotak kanalizacijskog mulja proizveden u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda koji se monospaljuje (%)

| (i112) | Postotak fosfora prisutnog u pepelu od spaljivanja u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda koji se oporabljuje (%) |
| --- | --- |

(i112)

Postotak fosfora prisutnog u pepelu od spaljivanja u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda koji se oporabljuje (%)

—

3.10.5.   Promicanje upotrebe reciklirane vode iz efluenata iz pročišćavanja otpadnih voda

Najbolja praksa upravljanja okolišem promicanje je upotrebe reciklirane vode iz efluenata iz pročišćavanja otpadnih voda. Ona se može upotrebljavati, primjerice, za:

| — | navodnjavanja, uključujući nepoljoprivredno navodnjavanje, npr. za parkove, |
| --- | --- |

—

navodnjavanja, uključujući nepoljoprivredno navodnjavanje, npr. za parkove,

| — | gradske potrebe za koje nije nužna pitka voda, npr. čišćenje ulica, proizvodnja snijega za obližnja skijališta, ispiranje zahoda u javnim zgradama, javne fontane, |
| --- | --- |

—

gradske potrebe za koje nije nužna pitka voda, npr. čišćenje ulica, proizvodnja snijega za obližnja skijališta, ispiranje zahoda u javnim zgradama, javne fontane,

| — | industrijske namjene, npr. hlađenje, |
| --- | --- |

—

industrijske namjene, npr. hlađenje,

| — | obnavljanje podzemnih voda. |
| --- | --- |

—

obnavljanje podzemnih voda.

Lokalne javne uprave mogu osigurati mogućnost upotrebe reciklirane vode za neke konkretne namjene opremanjem postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, prema potrebi, odgovarajućim tercijarnim sustavima i sustavima za dezinfekciju. Tijekom tog procesa lokalne javne uprave trebaju surađivati s relevantnim dionicima (npr. lokanim poljoprivrednicima, poljoprivrednim zadrugama) koji bi mogli biti zainteresirani za upotrebu reciklirane vode.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave nadležne za pročišćavanje otpadnih voda. Međutim, ponovna uporaba vode posebno je bitna na područjima siromašnima vodom, gdje se na taj način može smanjiti utjecaj na vodne resurse, te u slučajevima kad su dodatna ulaganja i operativni troškovi ekonomski održivi.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i113) | Količina reciklirane vode dobivene pročišćavanjem otpadnih voda u određenom vremenskom razdoblju (m3/godina, m3/sat) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i113)

Količina reciklirane vode dobivene pročišćavanjem otpadnih voda u određenom vremenskom razdoblju (m3/godina, m3/sat)

| (i114) | Postotak reciklirane vode od ukupne količine obrađenih otpadnih voda (%) |
| --- | --- |

(i114)

Postotak reciklirane vode od ukupne količine obrađenih otpadnih voda (%)

—

3.10.6.   Zadržavanje i pročišćavanje vode koja se prelila iz kombiniranih kanalizacijskih sustava i oborinskih voda iz odvojenih kanalizacijskih sustava

U slučaju kombiniranih kanalizacijskih sustava (29) najbolja je praksa upravljanja okolišem pročišćavanje vode koja se prelila iz spremnika za zadržavanje, i to metodom izdvajanja sitnih čestica (4 – 6 mm) i spremnicima za taloženje te, ovisno o kvaliteti primljene vode, filtrima za zadržavanje tla ili drugim tehnikama slične učinkovitosti u uklanjanju suspendiranih krutih tvari, KPK-a, teških metala i organskih onečišćujućih tvari.

U slučaju odvojenih kanalizacija, najbolja je praksa upravljanja okolišem da se oborinske vode pročišćavaju ovisno o njihovoj razini onečišćenja te da se izravno ispuštaju samo oborinske vode koje nisu onečišćene ili čija je razina onečišćenja niska.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za gospodarenje otpadnim vodama i za gradsku odvodnju.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i115) | Za kombinirane kanalizacijske sustave, udio onečišćujućih tvari (ukupne suspendirane krute tvari, KPK i teški metali) ispuštenih u vodna tijela iz sustava za pročišćavanje otpadnih voda u ukupnoj količine ispuštene vode (uključuje pročišćenu otpadnu vodu i prelijevanje oborinskih voda) (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i115)

Za kombinirane kanalizacijske sustave, udio onečišćujućih tvari (ukupne suspendirane krute tvari, KPK i teški metali) ispuštenih u vodna tijela iz sustava za pročišćavanje otpadnih voda u ukupnoj količine ispuštene vode (uključuje pročišćenu otpadnu vodu i prelijevanje oborinskih voda) (%)

| (i116) | Za odvojene kanalizacijske sustave, postotak kontaminiranih nepropusnih područja s kojih se voda na primjeren način pročišćava (%) |
| --- | --- |

(i116)

Za odvojene kanalizacijske sustave, postotak kontaminiranih nepropusnih područja s kojih se voda na primjeren način pročišćava (%)

—

3.10.7.   Sustav održive gradske odvodnje

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjenje je toka oborinskih voda koji ulazi u kombinirane i odvojene kanalizacijske sustave poboljšanjem infiltracije vode u tlo (npr. smanjenjem prekrivanja tla). Tako se omogućava ograničavanje prelijevanja na slučajeve vrlo obilnih padalina te osiguravanje da se dobro upravlja ispuštanjem oborinskih voda koje otječu na gradskim područjima kako bi se izbjeglo relevantno ispuštanje onečišćujućih tvari u prihvatno vodno tijelo. Lokalna tijela mogu promicati održivu gradsku odvodnju uključivanjem odgovarajućih odredaba u lokalne politike upotrebe zemljišta na temelju sveobuhvatnog pristupa na razini riječnog sliva (vidjeti i odjeljak 3.4.3.).

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva lokalna tijela nadležna za gradsku odvodnju i planiranje upotrebe zemljišta. Mjere za održivu gradsku odvodnju mogu se provesti i u novoizgrađenoj i u postojećoj infrastrukturi. Međutim, na postojećim izgrađenim područjima mogu postojati određena ograničenja (npr. nedostatak prostora dostupnog za lokalnu infiltraciju).

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i76) | Postotak umjetnih površina (tj. bilo kakvo nepropusno izgrađeno područje: zgrade, ceste, bilo koji dio bez vegetacije ili vode) na području općine (km2 umjetne površine/km2 ukupne površine) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i76)

Postotak umjetnih površina (tj. bilo kakvo nepropusno izgrađeno područje: zgrade, ceste, bilo koji dio bez vegetacije ili vode) na području općine (km2 umjetne površine/km2 ukupne površine)

| (i117) | Godišnji postotak procijenjene količine kišnice koji se zadržava i lokalno infiltrira u tlo, od ukupne procijenjene količine kišnice na urbanom području općine (%) |
| --- | --- |

(i117)

Godišnji postotak procijenjene količine kišnice koji se zadržava i lokalno infiltrira u tlo, od ukupne procijenjene količine kišnice na urbanom području općine (%)

—

3.11.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za zelenu javnu nabavu

Ovaj je odjeljak namijenjen svim javnim upravama.

3.11.1.   Sustavno uključivanje kriterija povezanih s okolišem u svu javnu nabavu

Najbolja praksa upravljanja okolišem uključivanje je kriterija povezanih s okolišem u nabavu proizvoda (robe, usluga i radova) te, u okviru kriterija natječaja, razmatranje najekonomičnijih troškova životnog ciklusa proizvoda ili usluge, a ne samo početnog ulaganja za kupnju tog proizvoda ili usluge.

Kriteriji povezani s okolišem mogu se uključiti u tehničke specifikacije, kriterije za odabir, kriterije za dodjelu i odredbe o izvršenju ugovora za bilo koji natječaj za koji se očekuje relevantan potencijalni utjecaj na okoliš.

Javne uprave kojima su potrebne smjernice za utvrđivanje kriterija povezanih s okolišem mogu:

| — | uključiti sveobuhvatne kriterije EU-a za zelenu javnu nabavu (30), ako su dostupni za određeni proizvod, u tehničke specifikacije, kriterije za odabir, kriterije za dodjelu i odredbe o izvršenju ugovora, |
| --- | --- |

—

uključiti sveobuhvatne kriterije EU-a za zelenu javnu nabavu (30), ako su dostupni za određeni proizvod, u tehničke specifikacije, kriterije za odabir, kriterije za dodjelu i odredbe o izvršenju ugovora,

| — | ako ne postoje preporuke EU-a za zelenu javnu nabavu, poslužiti se znakom za okoliš EU-a, ako je dostupan za određeni proizvod, primjenom kriterija za znak za okoliš EU-a u okviru javne nabave (31), |
| --- | --- |

—

ako ne postoje preporuke EU-a za zelenu javnu nabavu, poslužiti se znakom za okoliš EU-a, ako je dostupan za određeni proizvod, primjenom kriterija za znak za okoliš EU-a u okviru javne nabave (31),

| — | uvesti kao kriterij za dodjelu u javnim natječajima za nabavu robe, usluga i radova registraciju dobavljača u okviru EMAS-a, i to tako da se takvim ponudama u postupku ocjenjivanja dodjeljuju dodatni bodovi, pod uvjetom da je provedba sustava upravljanja okolišem relevantna s obzirom na predmet ugovora. U sektorima ili područjima u kojima je među tržišnim subjektima mali broj organizacija registriran u okviru EMAS-a te bi to moglo ograničiti broj ponuda, kriterij se može proširiti na sustave upravljanja okolišem koji se temelje na međunarodnoj normi (npr. ISO 14001). Međutim, javne uprave mogu nagraditi veću vjerodostojnost i pouzdanost EMAS-a dodjelom većeg broja bodova organizacijama registriranima u okviru EMAS-a nego organizacijama s drugim sustavima upravljanja okolišem koji ne obuhvaćuja ista jamstva. |
| --- | --- |

—

uvesti kao kriterij za dodjelu u javnim natječajima za nabavu robe, usluga i radova registraciju dobavljača u okviru EMAS-a, i to tako da se takvim ponudama u postupku ocjenjivanja dodjeljuju dodatni bodovi, pod uvjetom da je provedba sustava upravljanja okolišem relevantna s obzirom na predmet ugovora. U sektorima ili područjima u kojima je među tržišnim subjektima mali broj organizacija registriran u okviru EMAS-a te bi to moglo ograničiti broj ponuda, kriterij se može proširiti na sustave upravljanja okolišem koji se temelje na međunarodnoj normi (npr. ISO 14001). Međutim, javne uprave mogu nagraditi veću vjerodostojnost i pouzdanost EMAS-a dodjelom većeg broja bodova organizacijama registriranima u okviru EMAS-a nego organizacijama s drugim sustavima upravljanja okolišem koji ne obuhvaćuja ista jamstva.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i118) | Postotak javnih natječaja u koje su uključeni kriteriji povezani s okolišem, od ukupnog broja natječaja, raščlanjeno po kategoriji proizvoda (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i118)

Postotak javnih natječaja u koje su uključeni kriteriji povezani s okolišem, od ukupnog broja natječaja, raščlanjeno po kategoriji proizvoda (%)

| (b40) | U 100 % natječaja uključeni su kriteriji povezani s okolišem u okviru kojih se zahtijeva barem razina uspješnosti utvrđena kriterijima EU-a za zelenu javnu nabavu, za proizvode za koje su kriteriji EU-a za zelenu javnu nabavu dostupni (npr. uredski papir, sredstva za čišćenje, namještaj). |
| --- | --- |

(b40)

U 100 % natječaja uključeni su kriteriji povezani s okolišem u okviru kojih se zahtijeva barem razina uspješnosti utvrđena kriterijima EU-a za zelenu javnu nabavu, za proizvode za koje su kriteriji EU-a za zelenu javnu nabavu dostupni (npr. uredski papir, sredstva za čišćenje, namještaj).

3.12.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za edukaciju i širenje informacija o okolišu

Ovaj odjeljak namijenjen je javnim upravama nadležnima za edukaciju građana o okolišu i pružanje informacija o okolišu poduzećima.

3.12.1.   Edukacija te informiranje građana i poduzeća o okolišu

Najbolja praksa upravljanja okolišem pružanje je edukacije i informacija o okolišu građanima i poduzećima kako bi se postiglo sljedeće:

| — | jačanje osviještenosti građana o problemima u okolišu, |
| --- | --- |

—

jačanje osviještenosti građana o problemima u okolišu,

| — | pružanje praktičnih informacija o tome kako građani i poduzeća mogu svakodnevno pridonositi zaštiti okoliša i učinkovitoj upotrebi resursa, |
| --- | --- |

—

pružanje praktičnih informacija o tome kako građani i poduzeća mogu svakodnevno pridonositi zaštiti okoliša i učinkovitoj upotrebi resursa,

| — | stvaranje novih oblika ponašanja među različitim skupinama u društvu, |
| --- | --- |

—

stvaranje novih oblika ponašanja među različitim skupinama u društvu,

| — | poticanje građana da upoznaju i cijene lokalni okoliš te da se povežu s prirodom, |
| --- | --- |

—

poticanje građana da upoznaju i cijene lokalni okoliš te da se povežu s prirodom,

| — | poticanje razumijevanja međuovisnosti gradskih i okolnih ruralnih i prirodnih područja s obzirom na okoliš. |
| --- | --- |

—

poticanje razumijevanja međuovisnosti gradskih i okolnih ruralnih i prirodnih područja s obzirom na okoliš.

Takvi se ciljevi mogu postići organizacijom edukativnih seminara, konferencija, radionica za širu javnost ili određene skupine građana, poduzeća ili stručnjake iz određenih područja (npr. iz područja energetski učinkovitih zgrada). Nadalje, lokalne javne uprave mogu pružati konkretne informacije o pravnim (i drugim) aspektima povezanima s okolišem i o dostupnim poticajima (npr. poticaji za energetsku učinkovitost). Sve se aktivnosti mogu organizirati uz sudjelovanje i suradnju stanovnika, lokalnih organizacija i poduzeća koji podupiru edukaciju o okolišu i informiranje građana.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve javne uprave koje imaju ulogu u informiranju građana o pitanjima povezanima s okolišem.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i119) | Postotak građana koji su izravno ili neizravno uključeni u mjere edukacije o okolišu |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i119)

Postotak građana koji su izravno ili neizravno uključeni u mjere edukacije o okolišu

| (i120) | Postojanje općinske službe ili agencije za pružanje informacija o okolišu poduzećima (da/ne) |
| --- | --- |

(i120)

Postojanje općinske službe ili agencije za pružanje informacija o okolišu poduzećima (da/ne)

—

4.   PREPORUČENI KLJUČNI SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI

U sljedećoj tablici nalaze se odabrani ključni okolišni pokazatelji za sektor javne uprave. Ti su pokazatelji podskup svih pokazatelja navedenih u 3. poglavlju. Tablica je podijeljena u skladu sa strukturom ovog dokumenta.

| Pokazatelj | Uobičajena mjerna jedinica | Glavna ciljna skupina | Kratak opis | Preporučena minimalna razina praćenja | Povezani ključni pokazatelj
  u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2.) | Mjerilo izvrsnosti | Povezana najbolja praksa upravljanja okolišem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA ODRŽIVE UREDE |
| 1. | Ukupna godišnja potrošnja energije |

Pokazatelj

Uobičajena mjerna jedinica

Glavna ciljna skupina

Kratak opis

Preporučena minimalna razina praćenja

Povezani ključni pokazatelj

u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2.)

Mjerilo izvrsnosti

Povezana najbolja praksa upravljanja okolišem

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA ODRŽIVE UREDE

1.

Ukupna godišnja potrošnja energije

kWh/m2/godina

kWh/EPRV/godina

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Ukupna godišnja potrošnja energije podijeljena s ukupnom unutarnjom površinom poda ili brojem zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) Pokazatelj se može podijeliti na:

| — | grijanje prostora, |
| --- | --- |

—

grijanje prostora,

| — | hlađenje prostora, |
| --- | --- |

—

hlađenje prostora,

| — | rasvjetu, |
| --- | --- |

—

rasvjetu,

| — | ostale upotrebe energije. |
| --- | --- |

—

ostale upotrebe energije.

Razina zgrade

Energetska učinkovitost

—

BEMP 3.1.1.

| 2. | Ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova |
| --- | --- |

2.

Ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova

kg ekvivalenta CO2/m2/godina

kg ekvivalenta CO2/EPRV/godina

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova nastale upotrebom uredskih zgrada podijeljene s ukupnom unutarnjom površinom poda ili brojem zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV)

Razina zgrade

Energetska učinkovitost

—

BEMP 3.1.1.

| 3. | Ukupna godišnja potrošnja vode |
| --- | --- |

3.

Ukupna godišnja potrošnja vode

m3/EPRV/godina

m3/m2/godina

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Ukupna godišnja potrošnja vode u uredskim zgradama podijeljena s ukupnom unutarnjom površinom poda ili brojem zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV), razdijeljena na (ako je relevantno):

| — | upotrebu vode iz opskrbne mreže, |
| --- | --- |

—

upotrebu vode iz opskrbne mreže,

| — | upotrebu skupljene kišnice, |
| --- | --- |

—

upotrebu skupljene kišnice,

| — | upotrebu pročišćene otpadne vode. |
| --- | --- |

—

upotrebu pročišćene otpadne vode.

Razina zgrade

Voda

Godišnja potrošnja vode u uredskim zgradama manja je od 6,4  m3 po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena.

BEMP 3.1.2.

| 4. | Ukupna godišnja količina stvorenog uredskog otpada |
| --- | --- |

4.

Ukupna godišnja količina stvorenog uredskog otpada

kg/EPRV/godina

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Ukupna godišnja količina stvorenog uredskog otpada u uredskim zgradama podijeljena s brojem zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV).

Razina zgrade

Otpad

Ukupna godišnja količina otpada stvorenog u uredskim zgradama manja je od 200 kg po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena.

BEMP 3.1.3.

| 5. | Ukupna godišnja količina recikliranog uredskog otpada |
| --- | --- |

5.

Ukupna godišnja količina recikliranog uredskog otpada

%

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Maseni udio nastalog uredskog otpada koji se odvojeno prikuplja za recikliranje

Razina zgrade

Otpad

Na odlagalište se ne šalje ni jedan dio otpada stvorenog u uredskim zgradama

BEMP 3.1.3.

| 6. | Dnevna količina upotrijebljenog uredskog papira po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena |
| --- | --- |

6.

Dnevna količina upotrijebljenog uredskog papira po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena

listovi papira/EPRV/radni dan

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Ukupni broj listova uredskog papira upotrijebljenog na godišnjoj razini podijeljen s brojem zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) i brojem radnih dana

Razina organizacije

Učinkovitost materijala

Potrošnja uredskog papira iznosi manje od 15 listova papira veličine A4 po zaposleniku u ekvivalentu punog radnog vremena po radnom danu

BEMP 3.1.4.

| 7. | Udio kupljenog uredskog papira s ekološkim certifikatom |
| --- | --- |

7.

Udio kupljenog uredskog papira s ekološkim certifikatom

%

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Postotak kupljenog uredskog papira s ekološkim certifikatom (broj omota) od ukupne količine kupljenog uredskog papira (broj omota)

Razina organizacije

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

Uredski papir koji se upotrebljava 100 % je recikliran ili ima certifikat prema jednom od znakova za okoliš ISO tipa I (npr. znak za okoliš EU-a).

BEMP 3.1.4.

| 8. | Donošenje alata za promicanje održivog putovanja zaposlenika na posao |
| --- | --- |

8.

Donošenje alata za promicanje održivog putovanja zaposlenika na posao

da/ne

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Osoblje sudjeluje u održivom putovanju na posao zahvaljujući provedbi i promicanju alata kojima se potiče promjena ponašanja

Razina organizacije

Emisije

Alati za promicanje održivog putovanja zaposlenika na posao provode se i promiču

BEMP 3.1.5.

| 9. | Primjena „ugljičnog proračuna” za poslovna putovanja |
| --- | --- |

9.

Primjena „ugljičnog proračuna” za poslovna putovanja

da/ne

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Dodjeljuje se ukupan ugljični proračun za poslovna putovanja u određenom razdoblju. Za svako se putovanje iz preostalog ugljičnog proračuna oduzima odgovarajuća količina ekvivalentnih emisija ugljika.

Razina organizacije

Emisije

Ugljični proračun primjenjuje se na sva poslovna putovanja.

BEMP 3.1.5.

| 10. | Dostupnost i praćenje opreme za videokonferencije |
| --- | --- |

10.

Dostupnost i praćenje opreme za videokonferencije

da/ne

Javne uprave koje su vlasnici ureda ili upravljaju njima

Oprema za videokonferencije promiče se unutar organizacije te se prati broj sati njezine upotrebe. Sve osoblje može se koristiti opremom za videokonferencije.

Razina organizacije

Emisije

Oprema za videokonferencije dostupna je svem osoblju, a njezina se upotreba prati i promiče

BEMP 3.1.5.

| 11. | Stvoren otpad od hrane |
| --- | --- |

11.

Stvoren otpad od hrane

g/obrok

Javne uprave koje su vlasnici kantina i kafića ili njima upravljaju

Količina nastalog otpada od hrane po posluženom obroku u kantinama i kafićima

Razina organizacije

Otpad

—

BEMP 3.1.6.

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA ODRŽIVU ENERGIJU I KLIMATSKE PROMJENE

| 12. | Emisije ugljika na području općine |
| --- | --- |

12.

Emisije ugljika na području općine

kg ekvivalenta CO2/stanovnik

Sva lokalna tijela

Ukupna godišnja količina emisija ugljika (kao tone ekvivalenta CO2) u općini (uključujući iz stanovanja, industrije, poljoprivrede, trgovine/usluga poput građevinarstva) podijeljena s brojem stanovnika na tom području

Područje uprave

Emisije

—

BEMP-ovi 3.2.1., 3.2.2.

| 13. | Postojanje općinskog akcijskog plana za energetiku i klimu |
| --- | --- |

13.

Postojanje općinskog akcijskog plana za energetiku i klimu

da/ne

Sva lokalna tijela

Općinski akcijski plan za energetiku i klimu s dugoročnim i kratkoročnim ciljevima i mjerama, temelji se na evidenciji emisija i potrošnje energije na tom području

Područje uprave

Emisije

Uspostavljen je općinski akcijski plan za energetiku i klimu koji uključuje ciljeve i mjere i temelji se na evidenciji emisija i potrošnje energije

BEMP 3.2.2.

| 14. | Donošenje strategije za prilagodbu klimatskim promjenama |
| --- | --- |

14.

Donošenje strategije za prilagodbu klimatskim promjenama

da/ne

Sva lokalna tijela

Sveobuhvatna strategija za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine može se temeljiti na drugim lokalnim i regionalnim strategijama za prilagodbu

Područje uprave

—

Uspostavljena je sveobuhvatna strategija za prilagodbu klimatskim promjenama na području općine

BEMP 3.2.3.

| 15. | Potrošnja energije za javnu rasvjetu |
| --- | --- |

15.

Potrošnja energije za javnu rasvjetu

kWh/stanovnik/godina

MWh/km/godina

Javne uprave koje izravno ili neizravno upravljaju javnom rasvjetom

Godišnja potrošnja energije za javnu rasvjetu izračunata po stanovniku ili po kilometru osvijetljenih ulica

Područje uprave

Energetska učinkovitost

Godišnja potrošnja energije za javnu rasvjetu po kilometru manja je od 6 MWh/km

BEMP 3.2.4.

| 16. | Ukupna godišnja potrošnja energije u javnim zgradama |
| --- | --- |

16.

Ukupna godišnja potrošnja energije u javnim zgradama

kWh/m2/godina

Javne uprave koje su vlasnici zgrada ili upravljaju njima

Ukupna godišnja potrošnja energije u predmetnoj javnoj zgradi (uzimajući u obzir grijanje prostora, hlađenje prostora i električnu energiju), izražena kao potrošnja konačne energije, podijeljena s površinom poda zgrade

Razina zgrade

Energetska učinkovitost

Za novogradnju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 60 kWh/m2 godišnje

Za postojeće zgrade koje se obnavljaju, zgrada je projektirana tako da ukupna potrošnja primarne energije (uključujuću sve upotrebe) bude niža od 100 kWh/m2 godišnje

BEMP-ovi 3.2.5., 3.2.6., 3.2.7., 3.2.8.

| 17. | Obuka osoblja o energetskoj učinkovitosti |
| --- | --- |

17.

Obuka osoblja o energetskoj učinkovitosti

sati/EPRV/godina

Javne uprave koje su vlasnici zgrada ili upravljaju njima

Godišnji broj sati obuke osoblja usmjerene na okoliš s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada. Godišnji broj sati obuke dijeli se s ukupnim brojem zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV)

Razina zgrade

Energetska učinkovitost

—

BEMP 3.2.8.

| 18. | Emisije CO2 iz daljinskog grijanja/hlađenja |
| --- | --- |

18.

Emisije CO2 iz daljinskog grijanja/hlađenja

t ekvivalenta CO2

kg ekvivalenta CO2/m2

Sva lokalna tijela

Količina emisija ekvivalenta CO2 iz sustava za grijanje i hlađenje prije i nakon uvođenja mreže za daljinsko grijanje/hlađenje, ukupno ili po jedinici površine poda u zgradama koje se griju ili hlade

Mreža daljinskog grijanja/hlađenja

Emisije

—

BEMP 3.2.9.

| 19. | Udio potrošnje energije koji se pokriva energijom iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

19.

Udio potrošnje energije koji se pokriva energijom iz obnovljivih izvora

%

Javne uprave koje su vlasnici zgrada ili upravljaju njima

Energija iz obnovljivih izvora (odvojeno električna i toplinska) koja se proizvodi na samoj lokaciji ili u njezinoj blizini, podijeljena s potrošnjom energije (odvojeno električne i toplinske) u javnom zgradama ili socijalnim stanovima

Razina zgrade

Energetska učinkovitost

Emisije

Sva električna energija (100 %) koja se troši u javnoj zgradi proizvedena je na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora

Sva topla voda (100 %) u javnoj zgradi ili zgradi sa socijalnim stanovima grije se toplinskom energijom proizvedenom na samoj lokaciji iz obnovljivih izvora

BEMP 3.2.10.

| 20. | Uveden je lokalni sustav planiranja kojim se nameću viši energetski standardi i zahtjevi u pogledu proizvodnje energije iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

20.

Uveden je lokalni sustav planiranja kojim se nameću viši energetski standardi i zahtjevi u pogledu proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

da/ne

Lokalna tijela koja utvrđuju lokalne građevinske propise i/ili izdaju građevinske dozvole

Lokalni sustav planiranja obuhvaća odredbu da se novogradnja i obnove na tom području provode prema uzornim energetskim standardima te da ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

Područje uprave

Energetska učinkovitost

Emisije

—

BEMP 3.2.11.

| 21. | Pružanje usluga informiranja i savjetovanja |
| --- | --- |

21.

Pružanje usluga informiranja i savjetovanja

da/ne

Javne uprave koje promiču energetsku učinkovitost i energiju iz obnovljivih izvora za stanovnike i poduzeća

Javna uprava stanovnicima i poduzećima pruža usluge informiranja i savjetovanja o energetskoj učinkovitosti i energiji iz obnovljivih izvora kako bi mogli smanjiti svoju potrošnju energije

Područje uprave

Energetska učinkovitost

Emisije

—

BEMP 3.2.13.

| 22. | Udio područja obuhvaćen termografijom |
| --- | --- |

22.

Udio područja obuhvaćen termografijom

%

Sva lokalna tijela

Dio područja općine koji je obuhvaćen termografskim ispitivanjem podijeljen s ukupnim urbanim područjem općine

Područje uprave

Energetska učinkovitost

Emisije

Noviji (< 5 godina) termografski podaci visoke rezolucije (< 50 cm) dostupni su za 100 % izgrađenog područja na području općine

BEMP 3.2.14.

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA MOBILNOST

| 23. | Modalni udio putovanja |
| --- | --- |

23.

Modalni udio putovanja

%

Javne uprave nadležne za mobilnost

Broj putovanja različitim prometnim sredstvima (npr. automobilom, autobusom, biciklom) na predmetnom području podijeljen s ukupnim brojem putovanja

Područje uprave

Emisije

Modalna podjela prijevoza u gradu iznosi 20 % ili više za vožnju biciklom ILI je grad povećao modalni udio vožnje biciklom za najmanje 50 % tijekom prošlih pet godina.

Udio održivih vrsta prijevoza u gradu (npr. pješačenje, vožnja biciklom, autobus, tramvaj, vlak) iznosi 60 % ili više

BEMP-ovi 3.3.1., 3.3.2., 3.3.6., 3.3.7., 3.3.8.

| 24. | Provodi se posebna politika za pješačenje ili vožnju biciklom |
| --- | --- |

24.

Provodi se posebna politika za pješačenje ili vožnju biciklom

da/ne

Javne uprave nadležne za mobilnost

Grad ima posebnu politiku, donesenu na političkoj razini, kojom potiče pješačenje ili vožnju biciklom. Uz to, utvrđeni su ciljevi za poboljšanje infrastrukture za hodanje ili vožnju biciklom i ulaganje u nju

Područje uprave

Emisije

Najmanje 10 % gradskih ulaganja u prometnu infrastrukturu i održavanje namijenjeno je za biciklističku infrastrukturu

BEMP 3.3.2.

| 25. | Ukupna dužina biciklističke infrastrukture |
| --- | --- |

25.

Ukupna dužina biciklističke infrastrukture

km

km biciklističkih traka/km cesta

Javne uprave nadležne za mobilnost

Dužina biciklističke infrastrukture (biciklističke trake) može se mjeriti u apsolutnim vrijednostima (km) ili podijeliti s dužinom cestovne mreže za vozila

Područje uprave

Emisije

—

BEMP 3.3.2.

| 26. | Broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila |
| --- | --- |

26.

Broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila

Broj korisnika/10 000 stanovnika

Broj korisnika/broj automobila za zajedničku uporabu

Javne uprave nadležne za mobilnost

Broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila može se izračunati kao:

| — | ukupan broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila podijeljen s brojem stanovnika i pomnožen s 10 000 |
| --- | --- |

—

ukupan broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila podijeljen s brojem stanovnika i pomnožen s 10 000

| — | ukupan broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila podijeljen s brojem automobila za zajedničku uporabu |
| --- | --- |

—

ukupan broj korisnika usluga zajedničke uporabe automobila podijeljen s brojem automobila za zajedničku uporabu

Područje uprave

Emisije

—

BEMP 3.3.3.

| 27. | Broj dostupnih automobila za zajedničku uporabu |
| --- | --- |

27.

Broj dostupnih automobila za zajedničku uporabu

Broj stanovnika/broj automobila za zajedničku uporabu

Javne uprave nadležne za mobilnost

Broj stanovnika na području općine dijeli se s brojem automobila dostupnih u voznom parku u okviru usluge zajedničke uporabe automobila

Područje uprave

Emisije

Najmanje jedan automobil za zajedničku uporabu dostupan na 2 500 stanovnika

BEMP 3.3.3.

| 28. | Zamjena automobila u privatnom vlasništvu |
| --- | --- |

28.

Zamjena automobila u privatnom vlasništvu

Broj zamijenjenih automobila u privatnom vlasništvu/broj automobila za zajedničku uporabu

Javne uprave nadležne za mobilnost

Broj automobila u privatnom vlasništvu koji su zamijenjeni uslugom zajedničke uporabe automobila (jer ih vlasnici više ne trebaju) podijeljen s ukupnim brojem automobila u okviru usluge zajedničke uporabe automobila

Područje uprave

Emisije

Svakim vozilom u voznom parku pružatelja usluge zajedničke uporabe automobila zamijenjeno je najmanje osam automobila u privatnom vlasništvu

BEMP 3.3.3.

| 29. | Udio putovanja plaćen integriranom voznom kartom |
| --- | --- |

29.

Udio putovanja plaćen integriranom voznom kartom

%

Javne uprave nadležne za javni prijevoz

Broj putovanja javnim prijevozom tijekom kojih je upotrijebljeno više vrsta prijevoza i koja su plaćena integriranom voznom kartom podijeljen s ukupnim brojem putovanja javnim prijevozom tijekom kojih je upotrijebljeno više vrsta prijevoza

Područje uprave

Emisije

Za najmanje 75 % putovanja kupljena je integrirana vozna karta

BEMP 3.3.4.

| 30. | Udio električnih vozila |
| --- | --- |

30.

Udio električnih vozila

%

Sva lokalna tijela

Ukupan broj električnih vozila (po vrsti, npr. e-automobili, električni bicikli) na cestama podijeljen s ukupnim brojem vozila tog tipa

Područje uprave

Emisije

—

BEMP 3.3.5.

| 31. | Broj javnih mjesta za punjenje električnih vozila |
| --- | --- |

31.

Broj javnih mjesta za punjenje električnih vozila

Broj javnih mjesta za punjenje električnih vozila/stanovnik

Sva lokalna tijela

Ukupan broj javnih mjesta za punjenje električnih vozila podijeljen s brojem stanovnika na predmetnom području

Područje uprave

Emisije

—

BEMP 3.3.5.

| 32. | Smanjenje koncentracije onečišćujućih tvari u zraku |
| --- | --- |

32.

Smanjenje koncentracije onečišćujućih tvari u zraku

%

Sva lokalna tijela

Koncentracija onečišćujućih tvari u zraku (PM10, amonijak i dušikov oksid) redovito se mjeri na određenim područjima grada (npr. u blizini škola, parkova, stambenih područja).

Smanjenje koncentracije onečišćujućih tvari u zraku izračunava se kao početna koncentracija svake onečišćujuće tvari u zraku (prije uvođenja naknade zbog zagušenja) minus konačna koncentracija (nakon uvođenja naknade zbog zagušenja) te onečišćujuće tvari u zraku podijeljeno s početnom koncentracijom onečišćujuće tvari u zraku

Područje uprave

Emisije

Koncentracija onečišćujućih tvari u zraku (PM10, amonijak i dušikov oksid) smanjena je za 10 % (u prosjeku) na području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja

BEMP 3.3.7.

| 33. | Ograničavanje pristupa vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja |
| --- | --- |

33.

Ograničavanje pristupa vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja

%

Sva lokalna tijela

Broj privatnih vozila koja ulaze na područje na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja podijeljen s brojem privatnih vozila koja su ulazila na to područje prije uvođenja naknade zbog zagušenja

Područje na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja

Emisije

Pristup neizuzetih vozila području na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja smanjen je za 20 % u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja

BEMP 3.3.7.

| 34. | Povećanje brzine i točnosti javnog prijevoza |
| --- | --- |

34.

Povećanje brzine i točnosti javnog prijevoza

%

Sva lokalna tijela

Prosječna brzina javnog prijevoza nakon uvođenja naknade zbog zagušenja podijeljena s prosječnom brzinom javnog prijevoza prije uvođenja naknade zbog zagušenja

Isto se može primijeniti na točnost javnog prijevoza prije i nakon uvođenja naknada zbog zagušenja

Područje na kojem se naplaćuje naknada zbog zagušenja

Emisije

Brzina i točnost vozila javnog prijevoza povećane su za 5 % u usporedbi sa stanjem prije uvođenja naknade zbog zagušenja

BEMP 3.3.7.

| 35. | Udio dostupnih parkirnih mjesta tijekom radnog vremena |
| --- | --- |

35.

Udio dostupnih parkirnih mjesta tijekom radnog vremena

%

Sva lokalna tijela

Prosječan broj slobodnih parkirnih mjesta tijekom radnog vremena podijeljen s ukupnim brojem parkirnih mjesta

Područje uprave

Emisije

Zauzeto je 80 % – 90 % parkirnih mjesta na ulici tijekom 90 % radnog vremena

BEMP 3.3.8.

| 36. | Minimalni zahtjevi u pogledu parkiranja |
| --- | --- |

36.

Minimalni zahtjevi u pogledu parkiranja

da/ne

Sva lokalna tijela

Javna uprava može ograničiti broj besplatnih parkirnih mjesta (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade te može imati formalnu politiku postupnog ukidanja svih prethodnih zahtjeva u pogledu parkiranja za postojeće zgrade

Područje uprave

Emisije

Biološka raznolikost

U gradu ne postoje minimalni zahtjevi u pogledu parkiranja (za parkiranje na ulici i u podzemnim garažama) za nove zgrade te postoji formalna politika postupnog ukidanja svih prethodnih zahtjeva u pogledu parkiranja za postojeće zgrade

BEMP 3.3.8.

| 37. | Emisije CO2 iz dostavnih vozila |
| --- | --- |

37.

Emisije CO2 iz dostavnih vozila

kg ekvivalenta CO2/godina

kg ekvivalenta CO2/mjesec

Javne uprave nadležne za mobilnost

Ukupne emisije CO2 iz dostavnih vozila u određenom vremenskom razdoblju (npr. na godišnjoj ili mjesečnoj razini) na području koje opslužuje logistički uslužni centar

Područje koje opslužuje logistički uslužni centar

Emisije

Smanjenje emisija CO2 iz dostavnih vozila za 40 % na području koje se opslužuje, u usporedbi sa stanjem prije uspostavljanja logističkog uslužnog centra

BEMP 3.3.9.

| 38. | Dnevni broj dostavnih putovanja na području koje se opslužuje |
| --- | --- |

38.

Dnevni broj dostavnih putovanja na području koje se opslužuje

Broj dostava/dan

Javne uprave nadležne za mobilnost

Broj dostavnih putovanja po danu na području koje opslužuje logistički uslužni centar

Područje koje opslužuje logistički uslužni centar

Emisije

Smanjenje broja dostavnih putovanja po danu za 75 % na području koje se opslužuje, u usporedbi sa stanjem prije uspostavljanja logističkog uslužnog centra

BEMP 3.3.9.

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA UPOTREBU ZEMLJIŠTA

| 39. | Udio novoizgrađenih područja |
| --- | --- |

39.

Udio novoizgrađenih područja

%

Sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta

Površina novoizgrađenog područja (m2), uzimajući u obzir sve vrste nepropusnog izgrađenog područja (zgrade, ceste, bilo koji dio bez vegetacije ili vode), podijeljena s izgrađenom površinom na početku predmetnog razdoblja (npr. jedna, pet, deset godina)

Područje uprave

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.4.1.

| 40. | Promiču se mjere za ublažavanje efekta urbanog toplinskog otoka |
| --- | --- |

40.

Promiču se mjere za ublažavanje efekta urbanog toplinskog otoka

da/ne

Sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta

Promiču se mjere za ublažavanje efekta urbanog toplinskog otoka (kao što su zelene površine, zeleni krovovi ili upotreba reflektirajućih materijala) na području kojim se upravlja, u privatnim i javnim zgradama i prostorima

Područje uprave

Emisije

Energetska učinkovitost

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.4.2.

| 41. | Zahtijevaju se mjere odvodnjavanja s niskom razinom utjecaja na okoliš |
| --- | --- |

41.

Zahtijevaju se mjere odvodnjavanja s niskom razinom utjecaja na okoliš

da/ne

Sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta

Postoji zahtjev za mjere odvodnjavanja s niskom razinom utjecaja na okoliš za izgradnju novih zgrada, uključujući velike obnove postojećih izgrađenih područja

Područje uprave

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.4.3.

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA ZELENE GRADSKE POVRŠINE

| 42. | Udio prirodnih i poluprirodnih površina |
| --- | --- |

42.

Udio prirodnih i poluprirodnih površina

%

Javne uprave nadležne za upravljanje zelenim gradskim površinama

Površina (km2) prirodnog i poluprirodnog okoliša na urbanom području podijeljena s ukupnim urbanim područjem

Područje uprave

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.5.1.

| 43. | Udio zelenih i plavih gradskih površina |
| --- | --- |

43.

Udio zelenih i plavih gradskih površina

%

Javne uprave nadležne za upravljanje zelenim gradskim površinama

Površina (km2) zelenih i plavih gradskih područja (na urbanom području) podijeljena s ukupnim urbanim područjem

Područje uprave

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.5.2.

| 44. | Udio zelenih krovova |
| --- | --- |

44.

Udio zelenih krovova

%

Sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta

Broj zgrada sa zelenim krovovima podijeljen s ukupnim brojem zgrada na području općine

Područje uprave

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.5.3.

| 45. | Plan za zapuštene zelene površine i rubna područja |
| --- | --- |

45.

Plan za zapuštene zelene površine i rubna područja

da/ne

Sva lokalna tijela nadležna za planiranje upotrebe zemljišta

Javna uprava ima plan za obnovu i upravljanje okolišem na zapuštenim zelenim površinama i rubnim područjima unutar gradskog područja

Područje uprave

Biološka raznolikost

—

BEMP 3.5.4.

NAJBOLJA PRAKSA UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA KVALITETU ZRAKA U LOKALNOJ OKOLINI

| 46. | Koncentracija onečišćujućih tvari u zraku |
| --- | --- |

46.

Koncentracija onečišćujućih tvari u zraku

μg/m3

Sve javne uprave nadležne za upravljanje kvalitetom zraka

Razina prisutnih onečišćujućih tvari u zraku (PM10, PM2,5 , NO2) (godišnji prosjek) na urbanom području, uzorkovano na određenim mjestima (npr. škole, parkovi, stambena područja)

Područje uprave

Emisije

Za sve pokazatelje navedene u ovoj najboljoj praksi upravljanja okolišem postignute su razine utvrđene u smjernicama za kvalitetu zraka koje je izradila Svjetska zdravstvena organizacija

3.6.1.

NAJBOLJA PRAKSA UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA ONEČIŠĆENJE BUKOM

| 47. | Udio izmjerenih razina buke koji premašuje lokalne granične vrijednosti |
| --- | --- |

47.

Udio izmjerenih razina buke koji premašuje lokalne granične vrijednosti

%

Javne uprave nadležne za suzbijanje onečišćenja bukom

Broj mjerenja razine buke koji premašuje lokalne granične vrijednosti podijeljen s ukupnim brojem mjerenja razine buke

Područje uprave

—

—

BEMP 3.7.1.

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA VODOOPSKRBU

| 48. | Stopa upotrebe vodomjera |
| --- | --- |

48.

Stopa upotrebe vodomjera

%

Javne uprave nadležne za opskrbu pitkom vodom

Broj potrošača koji imaju pojedinačne vodomjere (na razini pojedinačnih korisnika) podijeljen s ukupnim brojem potrošača

Područje uprave

Voda

Stopa upotrebe vodomjera na razini kućanstava ili krajnjih korisnika iznosi 99 % ili više

BEMP 3.9.1.

| 49. | Udio pametnih vodomjera |
| --- | --- |

49.

Udio pametnih vodomjera

%

Javne uprave nadležne za opskrbu pitkom vodom

Broj potrošača koji imaju pametne vodomjere podijeljen s ukupnim brojem potrošača koji imaju vodomjere

Područje uprave

Voda

Na područjima koja su (barem dio godine) siromašna vodom, na razini kućanstava/krajnjih korisnika upotrebljavaju se pametni vodomjeri

Sve nove zgrade opremljene su vodomjerima (pametnim vodomjerima na područjima siromašnima vodom)

BEMP 3.9.1.

| 50. | Indeks curenja u vodnoj infrastrukturi |
| --- | --- |

50.

Indeks curenja u vodnoj infrastrukturi

%

Javne uprave nadležne za opskrbu pitkom vodom

Indeks curenja u infrastrukturi izračunava se kao trenutačni stvarni gubici na godišnjoj razini (CARL)/neizbježni stvarni gubici na godišnjoj razini (UARL)

Područje uprave

Voda

Indeks curenja u infrastrukturi manji je od 1,5

BEMP 3.9.2.

NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA GOSPODARENJE VODOM

| 51. | Učinkovitost uklanjanja tvari koje onečišćuju vodu |
| --- | --- |

51.

Učinkovitost uklanjanja tvari koje onečišćuju vodu

%

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Učinkovitost uklanjanja za svaku tvar koja onečišćuje vodu (KPK, BPK5, amonijak, ukupni dušik i ukupni fosfor) izračunava se kao početna koncentracija za svaku tvar koja onečišćuje vodu minus konačna koncentracija tvari koja onečišćuje vodu podijeljeno s početnom koncentracijom tvari koja onečišćuje vodu

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

Voda

Postignuta učinkovitost uklanjanja iznosi: najmanje 98 % za BPK5, najmanje 90 % za KPK, najmanje 90 % za amonijak, najmanje 80 % za ukupne organske spojeve dušika i najmanje 90 % za ukupni fosfor

BEMP 3.10.1.

| 52. | Potrošnja električne energije tijekom pročišćavanja otpadnih voda |
| --- | --- |

52.

Potrošnja električne energije tijekom pročišćavanja otpadnih voda

kWh/populacijski ekvivalenti/godina

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Ukupna godišnja potrošnja električne energije tijekom pročišćavanja otpadnih voda podijeljena s brojem populacijskih ekvivalenata za koji je postrojenje za pročišćavanje vode namijenjeno/za koje radi

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

Voda

Potrošnja električne energije u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda iznosi:

| — | manje od 18 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za velika općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine više od 10 000 populacijskih ekvivalenata), |
| --- | --- |

—

manje od 18 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za velika općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine više od 10 000 populacijskih ekvivalenata),

| — | manje od 25 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za mala općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine manje od 10 000 populacijskih ekvivalenata) |
| --- | --- |

—

manje od 25 kWh po populacijskim ekvivalentima godišnje za mala općinska postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (veličine manje od 10 000 populacijskih ekvivalenata)

BEMP 3.10.1.

| 53. | Učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari |
| --- | --- |

53.

Učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari

%

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Učinkovitost uklanjanja izračunava se kao početna koncentracija mikroonečišćujućih tvari minus konačna koncentracija mikroonečišćujućih tvari podijeljeno s početnom koncentracijom mikroonečišćujuće tvari

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

Voda

Prosječna učinkovitost uklanjanja mikroonečišćujućih tvari veća je od 80 %

BEMP 3.10.2.

| 54. | Udio protoka otpadnih voda na kojem se primjenjuje tercijarno pročišćavanje radi uklanjanja mikroonečišćujućih tvari |
| --- | --- |

54.

Udio protoka otpadnih voda na kojem se primjenjuje tercijarno pročišćavanje radi uklanjanja mikroonečišćujućih tvari

%

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Godišnji protok otpadnih voda na kojem se primjenjuje tercijarno pročišćavanje radi uklanjanja mikroonečišćujućih tvari podijeljen s ukupnim godišnjim protokom otpadnih voda

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

Voda

Mikroonečišćujuće tvari uklanjaju se iz najmanje 90 % godišnjeg protoka otpadnih voda

BEMP 3.10.2.

| 55. | Udio električne i toplinske energije iz vlastite proizvodnje u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda |
| --- | --- |

55.

Udio električne i toplinske energije iz vlastite proizvodnje u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda

%

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Energija (električna i toplinska iz bioplina) koja je proizvedena na samoj lokaciji iz anaerobne razgradnje mulja i upotrijebljena je u samom postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda podijeljena s ukupnom količinom energije koja je upotrijebljena u tom postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

Voda

Električna i toplinska energija iz vlastite proizvodnje od bioplina pokriva 100 % potrošnje energije u općinskim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda s kapacitetom većim od 10 000 populacijskih ekvivalenata bez termalnog sušenja mulja na samoj lokaciji, odnosno 50 % u slučaju postrojenja s termalnim sušenjem mulja na samoj lokaciji

BEMP 3.10.3.

| 56. | Udio kanalizacijskog mulja koji se monospaljuje |
| --- | --- |

56.

Udio kanalizacijskog mulja koji se monospaljuje

%

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Kanalizacijski mulj dobiven tijekom pročišćavanja otpadnih voda koji se monospaljuje podijeljen s ukupnom količinom kanalizacijskog mulja dobivenog tijekom pročišćavanja otpadnih voda

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

Voda

—

BEMP 3.10.4.

| 57. | Udio reciklirane vode |
| --- | --- |

57.

Udio reciklirane vode

%

Javne uprave nadležne za gospodarenje otpadnim vodama

Količina reciklirane vode dobivene pročišćavanjem otpadnih voda podijeljena s ukupnom količinom pročišćenih otpadnih voda

Područje uprave

Voda

—

BEMP 3.10.5.

| 58. | Udio kišnice koji se zadržava i infiltrira na urbanim područjima |
| --- | --- |

58.

Udio kišnice koji se zadržava i infiltrira na urbanim područjima

%

Javne uprave nadležne za gradsku odvodnju i planiranje upotrebe zemljišta

Godišnji postotak procijenjene količine kišnice koji se zadržava i lokalno infiltrira u tlo, od ukupne procijenjene količine kišnice na urbanom području općine

Područje uprave

Voda

—

BEMP 3.10.7.

NAJBOLJA PRAKSA UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA ZELENU JAVNU NABAVU

| 59. | Udio natječaja u koje su uključeni kriteriji povezani s okolišem |
| --- | --- |

59.

Udio natječaja u koje su uključeni kriteriji povezani s okolišem

%

Sve javne uprave

Broj javnih natječaja u koje su uključeni kriteriji povezani s okolišem podijeljen s ukupnim brojem javnih natječaja (raščlanjeno po kategoriji proizvoda)

Razina organizacije

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

U 100 % natječaja uključeni su kriteriji povezani s okolišem u okviru kojih se zahtijeva barem razina uspješnosti utvrđena kriterijima EU-a za zelenu javnu nabavu, za proizvode za koje su kriteriji EU-a za zelenu javnu nabavu dostupni (npr. uredski papir, sredstva za čišćenje, namještaj)

BEMP 3.11.1.

NAJBOLJA PRAKSA UPRAVLJANJA OKOLIŠEM ZA EDUKACIJU I ŠIRENJE INFORMACIJA O OKOLIŠU

| 60. | Udio građana koji su izravno ili neizravno uključeni u mjere edukacije o okolišu |
| --- | --- |

60.

Udio građana koji su izravno ili neizravno uključeni u mjere edukacije o okolišu

%

Javne uprave

Udio građana koji su izravno ili neizravno uključeni u mjere edukacije o okolišu

Područje uprave

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

—

BEMP 3.12.1.

---

(1)  Znanstveno i političko izvješće javnosti je dostupno na internetskim stranicama JRC-a na sljedećoj adresi: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf. Zaključci o najboljim praksama upravljanja okolišem i njihovoj primjenjivosti te utvrđenim konkretnim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti obuhvaćenima ovim sektorskim referentnim dokumentom temelje se na nalazima iz znanstvenog i političkog izvješća. U njemu su dostupne sve popratne informacije i tehničke pojedinosti.

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1836/93 od 29. lipnja 1993. o dobrovoljnom sudjelovanju poduzeća iz industrijskog sektora u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (SL L 168, 10.7.1993., str. 1

  ).

(3)  Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o dopuštanju dobrovoljnog sudjelovanja organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (
  SL L 114, 24.4.2001., str. 1).

(4)  U skladu s Prilogom IV. odjeljkom B. točkom (e) Uredbe o EMAS-u, izjava o okolišu mora sadržavati „sažetak dostupnih podataka o uspješnosti organizacije u ostvarivanju njezinih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša s obzirom na njezine značajne učinke na okoliš. Podaci se moraju odnositi na ključne pokazatelje i druge relevantne postojeće okolišne pokazatelje kako su navedeni u odjeljku C”. U Prilogu IV. odjeljku C. navodi se da „svaka organizacija mora sastavljati i godišnja izvješća o svojoj djelotvornosti u pogledu konkretnijih aspekata okoliša kako se utvrđuju u njezinoj izjavi o okolišu i prema potrebi uzeti u obzir sektorske referentne dokumente iz članka 46.”

(5)  Detaljan opis svih najboljih praksi i praktične smjernice za njihovu primjenu dostupni su u „Izvješću o najboljoj praksi” koje je objavio Zajednički istraživački centar i koje je dostupno na: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf. Organizacije se upućuju na taj dokument ako žele saznati više o nekima od najboljih praksi opisanih u ovom SRD-u.

(6)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(7)  U ovom sektorskom referentnom dokumentu EMAS-a izrazi „lokalna tijela” i „općine” smatraju se sinonimnima te se odnose na javna upravna tijela koja građanima pružaju usluge na lokalnoj razini.

(8)  Konkretni izazovi i prilike povezani s različitim najboljim praksama upravljanja okolišem opisuju se izravno u ovom dokumentu ili u okviru praktičnih smjernica za primjenu najboljih praksi upravljanja okolišem dostupnih u „Izvješću o najboljoj praksi” koje je objavio Zajednički istraživački centar (JRC) i koje je dostupno na: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf. Organizacije se upućuju na taj dokument kako bi bolje razumjele najbolje prakse opisane u ovom SRD-u.

(9)  Površina poda može se izračunati uzimajući u obzir korisnu površinu zgrade, na primjer površinu koja je navedena u energetskim certifikatima.

(10)  Preostali otpad frakcija je otpada koja se ne šalje na ponovnu upotrebu, recikliranje, kompostiranje ni anaerobnu razgradnju.

(11)  Broj različitih veličina (npr. A4, A3) listova papira može se preračunati u ekvivalentni broj listova papira veličine A4 (npr. jedan list veličine A3 ekvivalent je dva lista veličine A4).

(12)  Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) izradila je, u okviru serije okolišnih normi ISO 14 000, posebnu podseriju (ISO 14020) za označivanje povezano s okolišem, koja obuhvaća tri vrste označivanja. U tom je kontekstu „znak za okoliš tipa I” višekriterijska oznaka koju je izradila treća strana. Primjeri su „znak za okoliš EU-a” na razini EU-a te „Plavi anđeo”, „Austrijski znak za okoliš” i „Nordijski labud” na nacionalnoj ili višestranoj razini.

(13)  Indeks reprodukcije boje kod žarulja označava sposobnost ljudskog oka da pod takvim svjetlom razlikuje boje. Visok indeks reprodukcije boje potreban je na mjestima gdje je važno dobro razlikovanje boja.

(14)  Žarulje sa snažnom bijelom/hladnom komponentom mogu imati znatne negativne posljedice na lokalnu faunu.

(15)  Direktivom 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.) (Direktiva o energetskim svojstvima zgrada) od država članica zahtijeva se da utvrde minimalne standarde energetskih svojstava zgrada, koji se trebaju odraziti u nacionalnim građevinskim propisima. Direktivom je uveden sustav usporedbe s mjerilima radi postupnog porasta ambicioznosti zahtjeva energetske učinkovitosti, koji se trebaju redovito preispitivati.

(16)  Direktivom o energetskim svojstvima zgrada zahtijeva se da sve nove zgrade do 2020., odnosno do 2018. ako su u njima smještena tijela javne vlasti i ako su u vlasništvu tijela javne vlasti, budu zgrade koje troše vrlo malu ili gotovo nultu količinu energije („zgrade gotovo nulte energije”).

(17)  Europska komisija trenutačno probno provodi dobrovoljni okvir za izvješćivanje, Level(s), za mjerenje ukupne uspješnosti u održivosti zgrada tijekom njihova vijeka trajanja. Dodatne informacije dostupne su na: http://ec.europa.eu/environment/eussd/buildings.htm

(18)  Plavo-zelene mreže prirodna su i poluprirodna područja koja uključuju zelene površine (i/ili plave površine ako i kad se radi o vodnim ekosustavima) te druga fizikalna obilježja na kopnenim (uključujući obalna) i morskim područjima.

(19)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.).

(20)  Sektorski referentni dokument sustava EMAS za sektor gospodarenja otpadom trenutačno je u fazi izrade. Privremeni rezultati, kao i konačni dokument nakon donošenja, dostupni su na: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/waste_mgmt.html.

(21)  Područja siromašna vodom ona su područja na kojima su vodni resursi nedovoljni za ispunjavanje prosječnih dugoročnih potreba. Dodatne informacije dostupne su na: http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/about.htm

(22)  Trenutačni stvarni gubici na godišnjoj razini (CARL) predstavljaju iznos vode koji se stvarno gubi iz vodoopskrbne mreže (tj. koji se ne dostavlja krajnjim korisnicima). Neizbježni stvarni gubici na godišnjoj razini (UARL) uzimaju u obzir da će u vodoopskrbnoj mreži uvijek biti određene količine curenja. UARL se izračunava na temelju čimbenika kao što su dužina mreže, broj priključaka i pritisak pod kojim mreža radi.

(23)  U tekstu najbolje prakse upravljanja okolišem upotrebljavaju se sljedeće pokrate: BPK5: biokemijska potrošnja kisika u pet dana, MLSS: suspendirane krute tvari iz miješane suspenzije (biomasa u sustavu s aktivnim muljem), KPK: kemijska potrošnja kisika.

(24)  
  „Populacijski ekvivalent” ili p.e., termin iz Direktive Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.), obuhvaća organsko onečišćenje koje stvaraju stanovnici grada ili sela ili drugi izvori kao što su nerezidentno stanovništvo ili poljoprivredno-prehrambena industrija.

(25)  DOC: otopljeni organski ugljik.

(26)  Nl: normalna litra, tj. volumen plina izmjeren u standardnim uvjetima (tlak: 1,01325 bar, temperatura: 0 oC).

(27)  Referentni dokumenti (BREF-ovi) o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT) u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama dostupni su na: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/.

(28)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(29)  U kombiniranim kanalizacijskim sustavima otpadne i oborinske vode (od oluja ili kiše) prikupljaju se u istoj kanalizacijskoj mreži. U odvojenim kanalizacijskim sustavima otpadne i oborinske vode prikupljaju se i šalju na obradu ili se ispuštaju u odvojenim kanalizacijskim mrežama.

(30)  Informacije o kriterijima zelene javne nabave EU-a i potpun popis obuhvaćenih proizvoda dostupni su na: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.

(31)  Kako se ne bi ograničio broj ponuda, u tehničkim se specifikacijama može uputiti na kriterije za znak za okoliš EU-a za konkretni proizvod ili skupinu usluga; za provjeru se može tražiti važeća dozvola znaka za okoliš EU-a. U skladu s člankom 44. stavkom 2. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.), javni naručitelji moraju prihvatiti i druge prikladne načine za dokazivanje.

---

| 18.1.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 17/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 17/58

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/62

оd 19. prosinca 2018.

o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (1), a posebno njezin članak 46. stavak 1.,

Budući da:

| (1) | Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija je obvezna izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Ti dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišne pokazatelje te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1221/2009 moraju te dokumente uzeti u obzir u razvoju svojeg sustava upravljanja okolišem i u procjeni svoje okolišne učinkovitosti u izjavi o okolišu ili ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija je obvezna izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Ti dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišne pokazatelje te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina okolišne učinkovitosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1221/2009 moraju te dokumente uzeti u obzir u razvoju svojeg sustava upravljanja okolišem i u procjeni svoje okolišne učinkovitosti u izjavi o okolišu ili ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.

| (2) | Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti radni plan u okviru kojeg je utvrđen okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) sektor proizvodnje automobila utvrđen je kao prioritetni sektor. |
| --- | --- |

(2)

Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti radni plan u okviru kojeg je utvrđen okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) sektor proizvodnje automobila utvrđen je kao prioritetni sektor.

| (3) | Sektorski referentni dokument za sektor proizvodnje automobila trebao bi se usredotočiti na najbolje prakse, pokazatelje i mjerila za proizvođače automobila, uključujući proizvođače dijelova i komponenata, te postrojenja za obradu otpadnih vozila. Dokument bi trebao upućivati na postojeće smjernice za aspekte obuhvaćene drugim alatima politike Unije, kao što je Direktiva 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT) izrađeni na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4). Osim toga, u njemu bi se trebale utvrditi konkretne radnje za unapređenje cjelokupnog upravljanja okolišem poduzeća u sektoru u obliku najboljih praksi upravljanja okolišem, kao i izravni aspekti povezani s npr. postupcima proizvodnje i neizravni aspekti koji uključuju npr. upravljanje lancem opskrbe kako bi se postigla viša razina kružnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(3)

Sektorski referentni dokument za sektor proizvodnje automobila trebao bi se usredotočiti na najbolje prakse, pokazatelje i mjerila za proizvođače automobila, uključujući proizvođače dijelova i komponenata, te postrojenja za obradu otpadnih vozila. Dokument bi trebao upućivati na postojeće smjernice za aspekte obuhvaćene drugim alatima politike Unije, kao što je Direktiva 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT) izrađeni na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4). Osim toga, u njemu bi se trebale utvrditi konkretne radnje za unapređenje cjelokupnog upravljanja okolišem poduzeća u sektoru u obliku najboljih praksi upravljanja okolišem, kao i izravni aspekti povezani s npr. postupcima proizvodnje i neizravni aspekti koji uključuju npr. upravljanje lancem opskrbe kako bi se postigla viša razina kružnoga gospodarstva.

| (4) | Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor proizvodnje automobila, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od njezine objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor proizvodnje automobila, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od njezine objave u Službenom listu Europske unije.

| (5) | Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sektorski referentni dokument o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje automobila za potrebe Uredbe (EZ) br. 1221/2009 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 18. svibnja 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 342, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  
  SL C 358, 8.12.2011., str. 2.

2

(3)  Direktiva 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. studenoga 2000. o otpadnim vozilima (SL L 269, 21.10.2000., str. 34.).

3

(4)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

4

---

PRILOG

1.   UVOD

Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) za sektor proizvodnje automobila temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću (1) („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije.

Mjerodavni pravni kontekst

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 (2). Sustav EMAS nakon toga je dvaput znatno revidiran:

| — | Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3); |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3);

| — | Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

Važan novi element u najnovijoj reviziji, koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010., jest članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata. Sektorski referentni dokumenti moraju sadržavati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), okolišne pokazatelje za pojedine sektore, a prema potrebi i mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina učinkovitosti.

Kako tumačiti i koristiti ovaj dokument

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) sustav je u kojem dobrovoljno sudjeluju organizacije koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša. Unutar tog okvira, ovim se sektorskim referentnim dokumentom daju konkretne smjernice za sektor proizvodnje automobila i predstavlja se niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.

Dokument je sastavila Europska komisija s pomoću doprinosa zainteresiranih strana. Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz tog sektora, pod vodstvom JRC-a, na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske okolišne pokazatelje i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine utjecaja na okoliš koje postižu najučinkovitije organizacije u spomenutom sektoru.

Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju smanjiti svoj utjecaj na okoliš dajući im ideje i nadahnuće te praktične i tehničke smjernice

Ovaj sektorski referentni dokument u prvom je redu namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele saznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi smanjile svoj utjecaj na okoliš. Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama u sektoru proizvodnje automobila kako bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte okoliša te pronašle informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim pokazateljima za mjerenje svojeg utjecaja na okoliš i o mjerilima izvrsnosti.

Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti sektorske referentne dokumente u obzir

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:

| 1. | pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):

  Organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s relevantnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi smanjile svoj utjecaj na okoliš. |
| --- | --- |

1.

pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):

Organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s relevantnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi smanjile svoj utjecaj na okoliš.

| 2. | pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).







  (a) | Organizacije bi pri izboru pokazatelja (4) koje će upotrebljavati za izvješćivanje o utjecaju na okoliš trebale uzeti u obzir relevantne sektorske okolišne pokazatelje u sektorskom referentnom dokumentu.
  Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji. |
| --- | --- | --- |

2.

pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).

(a)

Organizacije bi pri izboru pokazatelja (4) koje će upotrebljavati za izvješćivanje o utjecaju na okoliš trebale uzeti u obzir relevantne sektorske okolišne pokazatelje u sektorskom referentnom dokumentu.

Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji.

| (b) | Pri izvješćivanju o utjecaju na okoliš i drugim čimbenicima u vezi s utjecajem na okoliš, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(b)

Pri izvješćivanju o utjecaju na okoliš i drugim čimbenicima u vezi s utjecajem na okoliš, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.

Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (kojima se navodi razina utjecaja na okoliš koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) smanjivanje svojeg utjecaja na okoliš. Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.

Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.

Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.

Sudjelovanje u sustavu EMAS trajan je proces. Svaki put kad organizacija namjerava smanjiti svoj utjecaj na okoliš (te ga preispituje), treba konzultirati sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi vidjela kojim se daljnjim pitanjima može postupno početi baviti.

Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o okolišu uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji je način to učinila (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).

Pri provođenju revizije organizacija akreditiranim okolišnim procjeniteljima mora dostaviti dokaz o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analize utjecaja na okoliš i uzeti u obzir. Okolišni procjenitelji ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi smanjenja svojeg utjecaja na okoliš.

S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza. Procjenitelji, konkretno, neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih okolišnih pokazatelja i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš. Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom smanjenju utjecaja na okoliš.

Struktura sektorskog referentnog dokumenta

Ovaj se dokument sastoji od pet odjeljaka. U prvom se odjeljku predstavlja pravni kontekst EMAS-a i opisuje se kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom je odjeljku utvrđeno područje primjene ovog sektorskog referentnog dokumenta. U trećem i četvrtom odjeljku ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP-ovi) (5), a navode se i informacije o njihovoj primjenjivosti u podsektorima proizvodnje i otpadnih vozila. Kad god ih je bilo moguće odrediti, navedeni su i posebni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za pojedinu najbolju praksu upravljanja okolišem. Međutim, definiranje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem zbog ograničene dostupnosti podataka ili zato što posebni uvjeti svakog trgovačkog društva i/ili pogona (raznolikost procesa u svakom proizvodnim pogonu, razina vertikalne integracije itd.) variraju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla. Čak i ako su mjerila izvrsnosti navedena, nisu zamišljena kao ciljne vrijednosti koje trebaju postići sva trgovačka društva ili parametri za usporedbu utjecaja na okoliš među društvima ovog sektora, nego kao mjera onoga što je moguće kako bi se pojedinim društvima pomoglo ocijeniti vlastiti napredak i kako bi ih se motiviralo na daljnje poboljšanje. Neki pokazatelji i mjerila primjenjivi su na više najboljih praksi upravljanja okolišem i stoga se ponavljaju kad god je to primjereno. Konačno, peti odjeljak sadržava sveobuhvatnu tablicu s najrelevantnijim okolišnim pokazateljima, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.

2.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj referentni dokument obuhvaća utjecaj na okoliš sektora proizvodnje automobila i neke aspekte sektora gospodarenja otpadnim vozilima. Ciljna skupina ovog dokumenta poduzeća su iz sektora proizvodnje automobila prema sljedećim oznakama NACE-a (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti utvrđenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6)):

| — | NACE 29.1 Proizvodnja motornih vozila |
| --- | --- |

—

NACE 29.1 Proizvodnja motornih vozila

| — | NACE 29.2 Proizvodnja karoserija za motorna vozila |
| --- | --- |

—

NACE 29.2 Proizvodnja karoserija za motorna vozila

| — | NACE 29.3 Proizvodnja dijelova i pribora za motorna vozila |
| --- | --- |

—

NACE 29.3 Proizvodnja dijelova i pribora za motorna vozila

| — | NACE 38.31 Rastavljanje olupina |
| --- | --- |

—

NACE 38.31 Rastavljanje olupina

Osim prethodno navedenoga, u obzir se uzimaju dvije dodatne djelatnosti koje se odnose na otpadna vozila i čine podskupove širih područja: oporaba posebno izdvojenih materijala (NACE 38.32, uključujući rezanje otpadnih vozila) i trgovina na veliko ostacima i otpacima (NACE 46.77, uključujući rastavljanje otpadnih vozila za dobivanje i ponovnu prodaju iskoristivih dijelova).

Ovaj referentni dokument obuhvaća radnje koje proizvođači automobila i proizvođači automobilskih dijelova i komponenata mogu provesti kako bi smanjili utjecaj na okoliš u cijelom vrijednosnom lancu proizvodnje automobila, kako je prikazano na slici 1. Na slici su istaknuti ključni sektori obuhvaćeni ovim dokumentom.

Slika 1

Pregled aktivnosti u vrijednosnom lancu proizvodnje automobila

Image 1

Aktivnosti proizvodnje automobila obuhvaćaju niz faza, uključujući prešanje, proizvodnju gole karoserije, bojenje, proizvodnju komponenata i podsklopova, proizvodnju pogonskog sustava i šasije, predmontažu i ugradnju opreme te završnu montažu. Najbolje prakse upravljanja okolišem razvijene su u ovom dokumentu kako bi bile što primjenjivije na različite vrste postrojenja. No s obzirom na velike varijacije u vertikalnoj integraciji prethodno navedenih aktivnosti u istom postrojenju, teško je provesti izravnu procjenu i usporedbu utjecaja na okoliš različitih postrojenja. Stoga će se primjenjivost i relevantnost najboljih praksi (kao i pokazatelja i mjerila) trebati ocijeniti imajući u vidu značajke pojedinog postrojenja.

U sljedećoj tablici (Tablica 1) prikazani su najznačajniji izravni i neizravni aspekti okoliša za sektor proizvodnje automobila i oni koji su uključeni u područje primjene ovog referentnog dokumenta. Osim toga, u Tablici 1 prikazani su glavni pritisci na okoliš povezani s najrelevantnijim okolišnim aspektima i način na koji se obrađuju u ovom dokumentu. Oni su obuhvaćeni najboljim praksama upravljanja okolišem opisanima u odjeljcima 3. i 4. ili upućivanjem na druge dostupne referentne dokumente, kao što su referentni dokumenti (BREF-ovi (7), za koje se navode oznake) o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT).

Tablica 1

Najvažniji aspekti okoliša i pritisci na okoliš za sektor proizvodnje automobila i način na koji su obuhvaćeni ovim referentnim dokumentom

| Glavni aspekt okoliša | Povezani
  pritisak na okoliš | BEMP-ovi |
| --- | --- | --- |
| Energija/klimatske promjene | Resursi/otpad | Voda | Emisije | Biološka raznolikost |
| Upravljanje opskrbnim lancem | | | | | | BEMP-ovi za upravljanje opskrbnim lancem (odjeljak 3.6.) |
| Projektiranje i dizajn | | | | | | BEMP-ovi za održiv dizajn (odjeljak 3.6.3.)


  BEMP-ovi za preradu komponenata (odjeljak 3.7.1.) |
| Faza proizvodnje i montaže | |
| Prešanje | | | | | | Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje gotovih metalnih proizvoda (8)


  BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.) |
| Gola karoserija | | | | | | BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.) |
| Bojenje | | | | | | Upućivanje na NRT u BREF-ovima za STS i STM |
| Proizvodnja pogonskog sustava i šasije | | | | | | Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje gotovih metalnih proizvoda

  BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.) |
| Proizvodnja drugih komponenata | | | | | | Upućivanje na NRT u BREF-ovima za FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT itd.
  Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO) (9) |
| Montažne linije | | | | | | BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.) |
| Infrastruktura postrojenja | | | | | | BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.) |
| Faza upotrebe | Nije obuhvaćeno, vidjeti sliku1 |
| Faza otpadnih vozila | |
| Sprečavanje onečišćenja | | | | | | Upućivanje na direktive 2000/53/EZ i 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10)


  BEMP o provedbi naprednog sustava upravljanja okolišem (odjeljak 3.1.1.)


  BEMP-ovi za bolje mjere sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima (odjeljak 4.2.1.) |
| Otpis i ponovna upotreba | | | | | | Direktive 2000/53/EZ i 2006/66/EZ (vidjeti prethodno navedena upućivanja)

  BEMP o provedbi naprednog sustava upravljanja okolišem (odjeljak 3.1.1.)


  BEMP-ovi za mreže za povrat komponenata i materijala (odjeljak 4.1.1.) |
| Rastavljanje i recikliranje komponenata | | | | | | Direktive 2000/53/EZ i 2006/66/EZ (vidjeti prethodno navedena upućivanja)

  BEMP o provedbi naprednog sustava upravljanja okolišem (odjeljak 3.1.1.)


  BEMP-ovi za plastične i kompozitne dijelove (odjeljak 4.2.2.) |
| Obrada nakon rezanja | | | | | | Nije obuhvaćeno (upućivanje na NRT u BREF-u za WT), vidjeti sliku 1 |

Glavni aspekt okoliša

Povezani

pritisak na okoliš

BEMP-ovi

Energija/klimatske promjene

Resursi/otpad

Voda

Emisije

Biološka raznolikost

Upravljanje opskrbnim lancem

BEMP-ovi za upravljanje opskrbnim lancem (odjeljak 3.6.)

Projektiranje i dizajn

BEMP-ovi za održiv dizajn (odjeljak 3.6.3.)

BEMP-ovi za preradu komponenata (odjeljak 3.7.1.)

Faza proizvodnje i montaže

Prešanje

Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje gotovih metalnih proizvoda (8)

BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.)

Gola karoserija

BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.)

Bojenje

Upućivanje na NRT u BREF-ovima za STS i STM

Proizvodnja pogonskog sustava i šasije

Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje gotovih metalnih proizvoda

BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.)

Proizvodnja drugih komponenata

Upućivanje na NRT u BREF-ovima za FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT itd.

Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO) (9)

Montažne linije

BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.)

Infrastruktura postrojenja

BEMP-ovi za upravljanje okolišem, energijom, otpadom, vodama i biološkom raznolikošću (odjeljci 3.1., 3.2., 3.3., 3.4., 3.5.)

Faza upotrebe

Nije obuhvaćeno, vidjeti sliku1

Faza otpadnih vozila

Sprečavanje onečišćenja

Upućivanje na direktive 2000/53/EZ i 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10)

BEMP o provedbi naprednog sustava upravljanja okolišem (odjeljak 3.1.1.)

BEMP-ovi za bolje mjere sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima (odjeljak 4.2.1.)

Otpis i ponovna upotreba

Direktive 2000/53/EZ i 2006/66/EZ (vidjeti prethodno navedena upućivanja)

BEMP o provedbi naprednog sustava upravljanja okolišem (odjeljak 3.1.1.)

BEMP-ovi za mreže za povrat komponenata i materijala (odjeljak 4.1.1.)

Rastavljanje i recikliranje komponenata

Direktive 2000/53/EZ i 2006/66/EZ (vidjeti prethodno navedena upućivanja)

BEMP o provedbi naprednog sustava upravljanja okolišem (odjeljak 3.1.1.)

BEMP-ovi za plastične i kompozitne dijelove (odjeljak 4.2.2.)

Obrada nakon rezanja

Nije obuhvaćeno (upućivanje na NRT u BREF-u za WT), vidjeti sliku 1

Aspekti okoliša prikazani u Tablici 1 odabrani su kao najčešće relevantni u sektoru. No aspekte okoliša kojima trebaju upravljati pojedina poduzeća potrebno je procjenjivati ovisno o slučaju.

Osim toga, provedba najboljih praksi upravljanja okolišem dobrovoljan je proces koji treba prilagoditi specifičnoj situaciji u pojedinoj organizaciji. Stoga je važno da dionici odrede prioritete najboljih praksi upravljanja okolišem koje bi im mogle najviše koristiti. U sljedećoj su tablici prikazani posebni dionici na koje se odnosi ovaj dokument i koji će najvjerojatnije naći relevantne BEMP-ove u svakom odjeljku:

Tablica 2

Glavni ciljni dionici po skupini BEMP-a (X = glavni cilj, (x) = potencijalno relevantno)

| | Područje | Ključni aspekt | Dionici |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM-ovi (11) | Dobavljači 1. reda | Dobavljači 2. reda i ostali dobavljači | Ponovni proizvođači | ATF-ovi (12) | Uređaji za rezanje |
| PROIZVODNJA | OPĆENITO ZA PROIZVODNJU | Upravljanje okolišem | X | X | X | X | X | x. |
| Upravljanje energijom | X | X | X | X | X | x. |
| Upravljanje otpadom | X | X | X | X | X | x. |
| Upravljanje vodama | X | X | X | X | X | x. |
| Biološka raznolikost | X | X | X | X | X | x. |
| LANAC OPSKRBE, DIZAJN I PONOVNA PROIZVODNJA | Upravljanje lancem opskrbe, logistika i dizajn | X | X | X | | | |
| Ponovna proizvodnja | x. | | | X | | |
| GOSPODARENJE OTPADNIM VOZILIMA | Logistika gospodarenja otpadnim vozilima | Prikupljanje | | | | x. | X | |
| Obrada otpadnih vozila | | | | | | X | x. |

Područje

Ključni aspekt

Dionici

OEM-ovi (11)

Dobavljači 1. reda

Dobavljači 2. reda i ostali dobavljači

Ponovni proizvođači

ATF-ovi (12)

Uređaji za rezanje

PROIZVODNJA

OPĆENITO ZA PROIZVODNJU

Upravljanje okolišem

X

X

X

X

X

x.

Upravljanje energijom

X

X

X

X

X

x.

Upravljanje otpadom

X

X

X

X

X

x.

Upravljanje vodama

X

X

X

X

X

x.

Biološka raznolikost

X

X

X

X

X

x.

LANAC OPSKRBE, DIZAJN I PONOVNA PROIZVODNJA

Upravljanje lancem opskrbe, logistika i dizajn

X

X

X

Ponovna proizvodnja

x.

X

GOSPODARENJE OTPADNIM VOZILIMA

Logistika gospodarenja otpadnim vozilima

Prikupljanje

x.

X

Obrada otpadnih vozila

X

x.

3.   NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE AUTOMOBILA

3.1.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje okolišem

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata, a u širem smislu relevantan je za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

3.1.1.   Uvođenje naprednog sustava upravljanja okolišem

Najbolja praksa zaštite okoliša jest uvođenje naprednog sustava upravljanja okolišem (EMS) na svim lokacijama poduzeća. Time se omogućuje kontinuirano praćenje i unapređenje u svim najznačajnijim aspektima okoliša.

Sustav upravljanja okolišem dobrovoljni je alat koji organizacijama pomaže da razviju, provode, održavaju, preispituju i prate politiku zaštite okoliša te smanje svoj utjecaj na okoliš. Napredni sustavi mogu se primjenjivati prema normi ISO 14001-2015 ili po mogućnosti prema sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS), međunarodno prepoznatim sustavima koje certificira ili provjerava treća strana, u cilju kontinuiranog ublažavanja utjecaja na okoliš organizacije i njezina ocjenjivanja prema mjerilima.

Primjenjivost

Sustav upravljanja okolišem obično je prikladan za sve organizacije i lokacije. Opseg i priroda sustava upravljanja okolišem mogu se razlikovati ovisno o veličini i složenosti organizacije i njezinih procesa, kao i o specifičnim utjecajima na okoliš koji su prisutni. U nekim slučajevima aspekti upravljanja vodama, biološke raznolikosti ili onečišćenja zemljišta nisu obuhvaćeni ili se ne prate u okviru sustava upravljanja okolišem koje primjenjuju poduzeća u automobilskom sektoru. Ovaj referentni dokument (odjeljci 3.2., 3.3., 3.4. i 3.5.) može ponuditi korisne smjernice za te aspekte.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerilo izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Lokacije s naprednim sustavom upravljanja okolišem (% postrojenja/postupaka) |

Okolišni pokazatelji

Mjerilo izvrsnosti

(i1)

Lokacije s naprednim sustavom upravljanja okolišem (% postrojenja/postupaka)

| (i2) | Broj okolišnih pokazatelja koji se općenito upotrebljavaju u cijeloj organizaciji i/ili o kojima se izvještava u izjavama o okolišu |
| --- | --- |

(i2)

Broj okolišnih pokazatelja koji se općenito upotrebljavaju u cijeloj organizaciji i/ili o kojima se izvještava u izjavama o okolišu

| (i3) | Primjena unutarnjih i vanjskih mjerila za smanjivanje utjecaja na okoliš (da/ne) |
| --- | --- |

(i3)

Primjena unutarnjih i vanjskih mjerila za smanjivanje utjecaja na okoliš (da/ne)

| (b1) | Napredni sustav upravljanja okolišem primjenjuje se globalno na svim proizvodnim lokacijama |
| --- | --- |

(b1)

Napredni sustav upravljanja okolišem primjenjuje se globalno na svim proizvodnim lokacijama

3.2.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje energijom

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata. Glavna načela u širem su smislu relevantna i za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

3.2.1.   Provedba sustavâ detaljnog praćenja potrošnje energije i upravljanja energijom

Najbolja praksa zaštite okoliša jest provedba detaljnog praćenja energije na razini procesa na svim proizvodnim lokacijama u kombinaciji sa sustavom upravljanja energijom koji certificira ili provjerava treća strana, u cilju optimiziranja potrošnje energije.

Planovi upravljanja energijom prema najboljim praksama uključuju sljedeće aspekte i formalizirani su u skladu sa sustavom upravljanja koji zahtijeva organizacijska poboljšanja, kao što je sustav certificiran prema normi ISO 50001 ili integriran u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS):

| — | izrada energetske politike, strategije i akcijskog plana, |
| --- | --- |

—

izrada energetske politike, strategije i akcijskog plana,

| — | aktivno zalaganje višeg rukovodstva, |
| --- | --- |

—

aktivno zalaganje višeg rukovodstva,

| — | mjerenje i praćenje učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

mjerenje i praćenje učinkovitosti,

| — | osposobljavanje osoblja, |
| --- | --- |

—

osposobljavanje osoblja,

| — | komunikacija, |
| --- | --- |

—

komunikacija,

| — | kontinuirano unapređivanje, |
| --- | --- |

—

kontinuirano unapređivanje,

| — | ulaganja. |
| --- | --- |

—

ulaganja.

Primjenjivost

Sustav upravljanja energijom certificiran prema normi ISO 50001 ili integriran u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) primjenjiv je na svako postrojenje ili lokaciju.

Iako nije sustavno neophodno, uvođenje sustava detaljnog praćenja potrošnje energije i upravljanja energijom može biti korisno za svako postrojenje i trebalo bi se razmotriti na odgovarajućoj razini kako bi se potaklo djelovanje.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i4) | Broj postrojenja sa sustavima detaljnog praćenja energije (broj ili % postrojenja/postupaka) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i4)

Broj postrojenja sa sustavima detaljnog praćenja energije (broj ili % postrojenja/postupaka)

| (i5) | Broj postrojenja sa sustavom upravljanja energijom certificiranim prema normi ISO 50001 ili integriranim u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (broj ili % postrojenja/postupaka) |
| --- | --- |

(i5)

Broj postrojenja sa sustavom upravljanja energijom certificiranim prema normi ISO 50001 ili integriranim u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (broj ili % postrojenja/postupaka)

| (b2) | Posebni planovi upravljanja energijom provode se na svim lokacijama (organizacijska razina) |
| --- | --- |

(b2)

Posebni planovi upravljanja energijom provode se na svim lokacijama (organizacijska razina)

| (b3) | Na lokaciji se provodi detaljno praćenje svakog procesa (razina lokacije) |
| --- | --- |

(b3)

Na lokaciji se provodi detaljno praćenje svakog procesa (razina lokacije)

| (b4) | Postrojenje provodi kontrole upravljanja energijom, na primjer gase li se dijelovi postrojenja kada se ne obavlja proizvodnja na lokacijama s detaljnim praćenjem (razina lokacije) |
| --- | --- |

(b4)

Postrojenje provodi kontrole upravljanja energijom, na primjer gase li se dijelovi postrojenja kada se ne obavlja proizvodnja na lokacijama s detaljnim praćenjem (razina lokacije)

3.2.2.   Povećanje učinkovitosti procesa u kojima se troši energija

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest osigurati održavanje visokih razina energetske učinkovitosti redovitim preispitivanjem procesa u kojima se troši energija i utvrđivanjem mogućnosti za poboljšane kontrole, upravljanje, popravke i/ili zamjenu opreme.

Glavni su postupci za povećanje energetske učinkovitosti u postrojenjima sljedeći:

| — | preispitivanje energetske učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

preispitivanje energetske učinkovitosti,

| — | automatizacija i vremensko usklađivanje za smanjenje temeljnog opterećenja, |
| --- | --- |

—

automatizacija i vremensko usklađivanje za smanjenje temeljnog opterećenja,

| — | zoniranje, |
| --- | --- |

—

zoniranje,

| — | provjere radi utvrđivanja curenja i gubitaka, |
| --- | --- |

—

provjere radi utvrđivanja curenja i gubitaka,

| — | postavljanje izolacije na cijevi i opremu, |
| --- | --- |

—

postavljanje izolacije na cijevi i opremu,

| — | pronalaženje mogućnosti za ugradnju sustavâ povrata topline kao što su izmjenjivači topline, |
| --- | --- |

—

pronalaženje mogućnosti za ugradnju sustavâ povrata topline kao što su izmjenjivači topline,

| — | ugradnja kogeneracijskih sustava (kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (CHP)), |
| --- | --- |

—

ugradnja kogeneracijskih sustava (kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (CHP)),

| — | naknadna ugradnja, |
| --- | --- |

—

naknadna ugradnja,

| — | promjena ili kombiniranje izvora energije. |
| --- | --- |

—

promjena ili kombiniranje izvora energije.

Primjenjivost

Tehnike navedene u ovoj najboljoj praksi upravljanja okolišem u načelu su primjenjive na nova i postojeća postrojenja. No potencijal za optimizaciju obično je veći u postojećim postrojenjima koja su se razvijala postupno tijekom godina kako bi nadvladala ograničenja proizvodnje i u kojima sinergije i racionalizacije mogu dati vidljivije rezultate.

Kogeneracija (CHP) se neće moći primijeniti u svim postrojenjima. U postrojenjima s malim potrebama za toplinskom obradom i toplinom kogeneracija neće biti troškovno učinkovita strategija.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i6) | Provedba redovitih preispitivanja sustavâ, automatizacije, popravaka, održavanja i nadogradnji (% lokacija) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i6)

Provedba redovitih preispitivanja sustavâ, automatizacije, popravaka, održavanja i nadogradnji (% lokacija)

| (i7) | Sveukupna potrošnja energije (kWh) po funkcionalnoj jedinici (13) |
| --- | --- |

(i7)

Sveukupna potrošnja energije (kWh) po funkcionalnoj jedinici (13)

—

3.2.3.   Upotreba obnovljivih i alternativnih izvora energije

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest upotreba obnovljive energije generirane na lokaciji ili izvan nje kako bi se zadovoljile energetske potrebe postrojenja za proizvodnju automobila.

Nakon što se što je više moguće smanji potrošnja energije (vidjeti odjeljak 3.2.2.) mogu se razmatrati obnovljivi ili alternativni izvori energije koji uključuju:

| — | obnovljive izvore energije na lokaciji, npr. solarne toplinske kolektore, fotonaponske panele, vjetroturbine, proizvodnju geotermalne energije, hidrocentrale ili proizvodnju energije iz biomase, |
| --- | --- |

—

obnovljive izvore energije na lokaciji, npr. solarne toplinske kolektore, fotonaponske panele, vjetroturbine, proizvodnju geotermalne energije, hidrocentrale ili proizvodnju energije iz biomase,

| — | alternativne izvore (potencijalno sa smanjenim emisijama ugljikova dioksida) na lokaciji kao što su kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (CHP) ili trigeneracija, |
| --- | --- |

—

alternativne izvore (potencijalno sa smanjenim emisijama ugljikova dioksida) na lokaciji kao što su kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (CHP) ili trigeneracija,

| — | kupnju obnovljive energije izvan lokacije, izravno od velikih komunalnih poduzeća ili njihovim posredstvom. |
| --- | --- |

—

kupnju obnovljive energije izvan lokacije, izravno od velikih komunalnih poduzeća ili njihovim posredstvom.

Primjenjivost

Ostvarivost, troškovi i potrebne tehnologije znatno će se razlikovati ovisno o lokalnim obnovljivim resursima. Izvedivost proizvodnje obnovljive energije na lokaciji uvelike se razlikuje ovisno o čimbenicima specifičnima za šire područje i lokaciju, kao što su klima, teren i tlo, zasjenjenost i izloženost suncu te dostupan prostor. Urbanističke dozvole mogu biti administrativna prepreka specifična za pojedino područje.

Kupnja energije izvan lokacije šire je primjenjiva u okviru partnerstva s proizvođačima energije (npr. na lokalnoj razini) ili jednostavno odabirom opcije obnovljive energije u komunalnom poduzeću, što postaje dio uobičajene ponude u većini država članica.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i8) | Udio proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i8)

Udio proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije (%)

| (i9) | Udio upotrebe energije iz obnovljivih izvora na lokaciji (%) |
| --- | --- |

(i9)

Udio upotrebe energije iz obnovljivih izvora na lokaciji (%)

| (i10) | Potrošnja energije iz fosilnih goriva (MWh ili TJ) po funkcionalnoj jedinici |
| --- | --- |

(i10)

Potrošnja energije iz fosilnih goriva (MWh ili TJ) po funkcionalnoj jedinici

| (b5) | Sve proizvodne lokacije procjenjuju se u pogledu moguće upotrebe obnovljivih izvora energije |
| --- | --- |

(b5)

Sve proizvodne lokacije procjenjuju se u pogledu moguće upotrebe obnovljivih izvora energije

| (b6) | Izvješćuje se o upotrebi energije i navodi udio fosilne i nefosilne energije |
| --- | --- |

(b6)

Izvješćuje se o upotrebi energije i navodi udio fosilne i nefosilne energije

| (b7) | Uvedena je politika za poticanje upotrebe obnovljive energije |
| --- | --- |

(b7)

Uvedena je politika za poticanje upotrebe obnovljive energije

3.2.4.   Optimizacija rasvjete u postrojenjima za proizvodnju automobila

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje upotrebe energije za rasvjetu kombinacijom optimalnog dizajna, pozicioniranja, upotrebe učinkovitih tehnologija rasvjete i primjene strategija zonskog upravljanja.

Kako bi se optimizirala energetska učinkovitost potrebne rasvjete, u integriranom pristupu treba uzeti u obzir sljedeće elemente:

| — | projektiranje prostora: upotrebljavati dnevno svjetlo u kombinaciji s umjetnim gdje god je moguće, |
| --- | --- |

—

projektiranje prostora: upotrebljavati dnevno svjetlo u kombinaciji s umjetnim gdje god je moguće,

| — | optimizaciju pozicioniranja i distribucije rasvjetnih tijela: visina rasvjetnih tijela i razmak među njima unutar ograničenja u pogledu održavanja, čišćenja, mogućnosti popravka i troškova, |
| --- | --- |

—

optimizaciju pozicioniranja i distribucije rasvjetnih tijela: visina rasvjetnih tijela i razmak među njima unutar ograničenja u pogledu održavanja, čišćenja, mogućnosti popravka i troškova,

| — | povećanje učinkovitosti rasvjetnih uređaja: odabir učinkovitih tehničkih rješenja (na razini sustava) koja daju dovoljno svjetlosti za siguran rad, |
| --- | --- |

—

povećanje učinkovitosti rasvjetnih uređaja: odabir učinkovitih tehničkih rješenja (na razini sustava) koja daju dovoljno svjetlosti za siguran rad,

| — | upravljanje rasvjetom na razini zone: rasvjeta se pali ili gasi ovisno o zahtjevima i nazočnosti. |
| --- | --- |

—

upravljanje rasvjetom na razini zone: rasvjeta se pali ili gasi ovisno o zahtjevima i nazočnosti.

Najučinkovitiji i sveobuhvatan način za smanjenje upotrebe energije za rasvjetu može se postići kombinacijom prethodnih mjera.

Primjenjivost

Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ima opću primjenjivost, no različite tehnologije rasvjete mogu imati različita područja primjene i ograničenja zbog kojih neke od njih mogu biti neprikladne za neka radna okruženja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i11) | Poboljšano pozicioniranje, energetski učinkovita rasvjeta (% osvijetljenih područja na lokaciji, % ukupnih lokacija). |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i11)

Poboljšano pozicioniranje, energetski učinkovita rasvjeta (% osvijetljenih područja na lokaciji, % ukupnih lokacija).

| (i12) | Provedba zonskih strategija za rasvjetu (% osvijetljenih područja na lokaciji, % ukupnih lokacija). |
| --- | --- |

(i12)

Provedba zonskih strategija za rasvjetu (% osvijetljenih područja na lokaciji, % ukupnih lokacija).

| (i13) | Energija koju troše rasvjetna tijela (14) (kWh/godina po postrojenju) |
| --- | --- |

(i13)

Energija koju troše rasvjetna tijela (14) (kWh/godina po postrojenju)

| (i14) | Prosječna učinkovitost rasvjetnih tijela u postrojenju (lm/W) |
| --- | --- |

(i14)

Prosječna učinkovitost rasvjetnih tijela u postrojenju (lm/W)

| (b8) | Energetski najučinkovitija rasvjetna rješenja prikladna za specifične zahtjeve radnog mjesta primjenjuju se na svim lokacijama |
| --- | --- |

(b8)

Energetski najučinkovitija rasvjetna rješenja prikladna za specifične zahtjeve radnog mjesta primjenjuju se na svim lokacijama

| (b9) | Rasporedi po zonama uvedeni su na svim lokacijama |
| --- | --- |

(b9)

Rasporedi po zonama uvedeni su na svim lokacijama

3.2.5.   Racionalna i učinkovita upotreba komprimiranog zraka

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje potrošnje energije mapiranjem i procjenom upotrebe komprimiranog zraka, optimizacijom sustavâ komprimiranog zraka i rješavanjem problema curenja, boljim usklađivanjem ponude i potražnje zraka, povećanjem energetske učinkovitosti kompresora i provedbom rekuperacije otpadne topline.

Upotreba komprimiranog zraka može se optimizirati prema opsežnom portfelju mjera u trima područjima:

| — | Mjere na strani potražnje:






  — | izbjegavanje i ispravljanje pogrešne upotrebe komprimiranog zraka, |
| --- | --- | --- |

—

Mjere na strani potražnje:

—

izbjegavanje i ispravljanje pogrešne upotrebe komprimiranog zraka,

| — | preispitivanje upotrebe alata na komprimirani zrak, |
| --- | --- |

—

preispitivanje upotrebe alata na komprimirani zrak,

| — | praćenje i kontrola potražnje, |
| --- | --- |

—

praćenje i kontrola potražnje,

| — | uspostavljanje programa za podizanje svijesti, |
| --- | --- |

—

uspostavljanje programa za podizanje svijesti,

| — | Mjere u distribucijskoj mreži i sustavu:






  — | utvrđivanje i minimizacija curenja, |
| --- | --- | --- |

—

Mjere u distribucijskoj mreži i sustavu:

—

utvrđivanje i minimizacija curenja,

| — | rastlačivanje, |
| --- | --- |

—

rastlačivanje,

| — | zoniranje, |
| --- | --- |

—

zoniranje,

| — | upotreba ventila, |
| --- | --- |

—

upotreba ventila,

| — | Mjere na strani ponude:






  — | dimenzioniranje i upravljanje sustavom kompresora u skladu s potražnjom, |
| --- | --- | --- |

—

Mjere na strani ponude:

—

dimenzioniranje i upravljanje sustavom kompresora u skladu s potražnjom,

| — | povećanje ukupne energetske učinkovitosti sustava komprimiranog zraka, |
| --- | --- |

—

povećanje ukupne energetske učinkovitosti sustava komprimiranog zraka,

| — | redovit pregled tlaka u sustavu, |
| --- | --- |

—

redovit pregled tlaka u sustavu,

| — | povećanje energetske učinkovitosti glavnih komponenata sustava, |
| --- | --- |

—

povećanje energetske učinkovitosti glavnih komponenata sustava,

| — | redovit pregled filtara, |
| --- | --- |

—

redovit pregled filtara,

| — | odabir energetski učinkovitih uređaja za sušenje i optimalne odvodnje, |
| --- | --- |

—

odabir energetski učinkovitih uređaja za sušenje i optimalne odvodnje,

| — | uvođenje rekuperacije otpadne topline. |
| --- | --- |

—

uvođenje rekuperacije otpadne topline.

Primjenjivost

Sva poduzeća koja imaju na raspolaganju sustav komprimiranog zraka mogu primijeniti pristupe za povećanje energetske učinkovitosti tih sustava, neovisno o veličini.

Zamjena uređaja na komprimirani zrak i sprečavanje curenja široko su primjenjivi na sve sustave, neovisno o njihovoj starosti i trenutačnom stanju.

Kad je riječ o optimizaciji projektiranja sustavâ, preporuke su posebno primjenjive na sustave koji su se širili tijekom godina, a procjenjuje se da je taj pristup primjenjiv na najmanje 50 % svih sustava komprimiranog zraka.

Kad je riječ o upotrebi otpadne topline, nužna je kontinuirana potražnja za procesnom toplinom kako bi se ostvarili potencijali postojeće energije i uštede troškova.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i15) | Potrošnja električne energije sustava komprimiranog zraka po jedinici obujma na mjestu krajnje upotrebe (kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i15)

Potrošnja električne energije sustava komprimiranog zraka po jedinici obujma na mjestu krajnje upotrebe (kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka)

| (b10) | Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz volumni protok normaliziran na 1 013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara. |
| --- | --- |

(b10)

Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz volumni protok normaliziran na 1 013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara.

| (b11) | Nakon što se isključe sva trošila zraka, tlak u mreži ostaje stabilan, a kompresori se (u stanju čekanja) ne prebacuju u stanje opterećenja. |
| --- | --- |

(b11)

Nakon što se isključe sva trošila zraka, tlak u mreži ostaje stabilan, a kompresori se (u stanju čekanja) ne prebacuju u stanje opterećenja.

3.2.6.   Optimizacija upotrebe električnih motora

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje potrošnje električne energije optimalnom upotrebom električnih motora, a osobito korištenjem pogona s promjenjivom brzinom kako bi se brzina motora prilagodila potrebama, obično u primjenama kao što su pumpe.

Električni motori upotrebljavaju se u većini proizvodnih procesa i mogu se optimizirati za veću učinkovitost. Preliminarni koraci uključuju istraživanje mogućnosti za smanjenje opterećenja motorâ i preispitivanje kvalitete snage, upravljačkih uređaja motora te učinkovitosti motora i prijenosa. Može se razmotriti i zamjena jer se upotrebom modernih, energetski učinkovitih motora potrošnja energije može smanjiti do 40 % u odnosu na starije modele.

Kad je riječ o primjenama s promjenjivom brzinom/promjenjivim opterećenjem, dodatno je poboljšanje ugradnja pogona promjenjive brzine kako bi se rad motora elektronički prilagodio s minimalnim gubicima. To je posebno važno za primjene kao što su pumpe i ventilatori, gdje se omogućuje najveći potencijal za uštedu. Takva ulaganja privlačnima često čini kratko vrijeme povrata ulaganja.

Primjenjivost

Prije procjene potencijala poboljšanja koji ima optimizacija, potrebno je razmotriti vrstu opterećenja i odgovarajući električni motor. Naknadna ugradnja ima najveći potencijal za optimizaciju, nakon procjene može li se ugraditi motor manje nominalne snage (ako se smanji opterećenje) i uzimajući u obzir npr. veličinu, masu i sposobnost pokretanja. No izborom motora koji je maksimalno prilagođen upotrebi ostvarit će se potencijal za optimizirani rad, što je primjenjivo i na novoproizvedene ili novokupljene motore.

Kada se razmatra ugradnja pogona promjenjive brzine, treba uzeti u obzir glavne negativne učinke kao što su harmonijsko izobličenje, problemi s hlađenjem pri niskim brzinama vrtnje i mehanička rezonancija pri određenim brzinama vrtnje.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i16) | Udio električnih motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine (% ukupne ugrađene snage ili ukupnog broja) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i16)

Udio električnih motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine (% ukupne ugrađene snage ili ukupnog broja)

| (i17) | Udio pumpa s ugrađenim pogonom promjenjive brzine (% ukupne ugrađene snage ili ukupnog broja) |
| --- | --- |

(i17)

Udio pumpa s ugrađenim pogonom promjenjive brzine (% ukupne ugrađene snage ili ukupnog broja)

| (i18) | Prosječni stupanj iskoristivosti pumpe (%) |
| --- | --- |

(i18)

Prosječni stupanj iskoristivosti pumpe (%)

—

3.3.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje otpadom

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata, a u širem smislu relevantan je za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

3.3.1.   Sprečavanje nastanka otpada i upravljanje otpadom

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest uspostava sveobuhvatne organizacijske strategije upravljanja otpadom s visokim ciljevima za smanjenje otpada i njezina primjena na razini lokacije s pomoću prilagođenih planova gospodarenja otpadom u okviru kojih se minimizira proizvodnja otpada tijekom rada i sklapaju strateška partnerstva kako bi se pronašla tržišta za preostale frakcije otpada.

Djelotvornom organizacijskom strategijom upravljanja otpadom želi se izbjeći konačno odlaganje primjenom hijerarhije otpada (15), tj. prema redoslijedu prioriteta:

| — | smanjiti nastanak otpada planiranjem budućih aktivnosti, produžavanjem životnog vijeka proizvoda prije nego što postane otpad, poboljšanim metodama proizvodnje i upravljanjem otpadom u lancu opskrbe, |
| --- | --- |

—

smanjiti nastanak otpada planiranjem budućih aktivnosti, produžavanjem životnog vijeka proizvoda prije nego što postane otpad, poboljšanim metodama proizvodnje i upravljanjem otpadom u lancu opskrbe,

| — | ponovo upotrijebiti materijale u njihovu trenutačnom obliku, |
| --- | --- |

—

ponovo upotrijebiti materijale u njihovu trenutačnom obliku,

| — | reciklirati uvođenjem:






  — | prikupljanja i odvajanja, |
| --- | --- | --- |

—

reciklirati uvođenjem:

—

prikupljanja i odvajanja,

| — | mjerenja i praćenja nastanka otpada, |
| --- | --- |

—

mjerenja i praćenja nastanka otpada,

| — | postupaka i metodologija, |
| --- | --- |

—

postupaka i metodologija,

| — | logistike za otpad, |
| --- | --- |

—

logistike za otpad,

| — | partnerstava i angažmana dionika, |
| --- | --- |

—

partnerstava i angažmana dionika,

| — | oporabiti energiju iz otpada postupkom izgaranja ili naprednijim tehnikama. |
| --- | --- |

—

oporabiti energiju iz otpada postupkom izgaranja ili naprednijim tehnikama.

Primjenjivost

Ograničena lokalna infrastruktura za recikliranje i propisi o zbrinjavanju otpada u nekim regijama mogu biti prepreka preusmjeravanju otpada s odlagališta. U tim je slučajevima suradnja s lokalnim dionicima važan dio plana gospodarenja otpadom.

Odabir najprikladnijih opcija obrade otpada uključuje razmatranje logistike, svojstava materijala i njihove ekonomske vrijednosti.

Mala i srednja poduzeća možda si ne mogu priuštiti kapitalni trošak nekih tehnika smanjenja otpada koje mogu zahtijevati novu opremu, osposobljavanje ili softver.

Konačno, iznimno ambiciozni ciljevi kao što je nulta stopa otpada na odlagalištu u nekim postrojenjima mogu biti neostvarivi ovisno o stupnju vertikalne integracije procesa u postrojenju.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i19) | Proizvodnja otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i19)

Proizvodnja otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica)

| (i20) | Proizvodnja opasnog otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica) |
| --- | --- |

(i20)

Proizvodnja opasnog otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica)

| (i21) | Otpad poslan u posebne tijekove, uključujući recikliranje, energetsku oporabu i odlagalište (kg/funkcionalna jedinica, % ukupnog otpada). |
| --- | --- |

(i21)

Otpad poslan u posebne tijekove, uključujući recikliranje, energetsku oporabu i odlagalište (kg/funkcionalna jedinica, % ukupnog otpada).

| (i22) | Donošenje i provedba sveobuhvatne strategije za otpad s praćenjem i ciljevima za poboljšanje (da/ne) |
| --- | --- |

(i22)

Donošenje i provedba sveobuhvatne strategije za otpad s praćenjem i ciljevima za poboljšanje (da/ne)

| (i23) | [Za organizacije s više lokacija] Broj lokacija s uspostavljenim naprednim planovima gospodarenja otpadom (broj) |
| --- | --- |

(i23)

[Za organizacije s više lokacija] Broj lokacija s uspostavljenim naprednim planovima gospodarenja otpadom (broj)

| (i24) | [Za organizacije s više lokacija] Broj lokacija koje postižu nultu stopu otpada na odlagalištu (broj) |
| --- | --- |

(i24)

[Za organizacije s više lokacija] Broj lokacija koje postižu nultu stopu otpada na odlagalištu (broj)

| (b12) | Uvedeni planovi gospodarenja otpadom [na svim lokacijama] |
| --- | --- |

(b12)

Uvedeni planovi gospodarenja otpadom [na svim lokacijama]

| (b13) | Nulta stopa otpada upućenog na odlagalište iz svih proizvodnih i neproizvodnih aktivnosti/lokacija |
| --- | --- |

(b13)

Nulta stopa otpada upućenog na odlagalište iz svih proizvodnih i neproizvodnih aktivnosti/lokacija

3.4.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje vodama

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata. Glavna načela u širem su smislu relevantna i za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

3.4.1.   Strategija upotrebe vode i upravljanje upotrebom vode

Upravljanje vodama sve je veći problem koji obično nije detaljno razrađen u standardnim sustavima upravljanja okolišem. Stoga je najbolja praksa upravljanja okolišem nadzirati i preispitati probleme povezane s upravljanjem vodama u skladu s priznatim konsolidiranim okvirom za upravljanje vodama koji organizacijama omogućuje:

| — | procjenu potrošnje i ispuštanja vode, |
| --- | --- |

—

procjenu potrošnje i ispuštanja vode,

| — | procjenu rizika za lokalne slivove i opskrbni lanac, |
| --- | --- |

—

procjenu rizika za lokalne slivove i opskrbni lanac,

| — | izradu plana za racionalniju upotrebu vode i poboljšanja kad je riječ o ispuštanju otpadnih voda, |
| --- | --- |

—

izradu plana za racionalniju upotrebu vode i poboljšanja kad je riječ o ispuštanju otpadnih voda,

| — | suradnju s opskrbnim lancem i drugim organizacijama, |
| --- | --- |

—

suradnju s opskrbnim lancem i drugim organizacijama,

| — | traženje odgovornosti organizacija i drugih dionika, |
| --- | --- |

—

traženje odgovornosti organizacija i drugih dionika,

| — | komuniciranje rezultata. |
| --- | --- |

—

komuniciranje rezultata.

Primjenjivost

Upravljanje vodama u velikoj je mjeri lokalno pitanje: jednaka razina potrošnje vode može znatno opteretiti dostupne vodne resurse u regijama siromašnima vodom, dok u područjima s velikim zalihama vode ona ne mora biti problem. Trud koji poduzeća ulažu u upravljanje vodama stoga mora biti proporcionalan lokalnoj situaciji.

Prikupljanje dostatne količine podataka za cjelovitu procjenu utjecaja na stanje voda jest problematično. Organizacije bi iz tog razloga trebale svoje napore usmjeriti ponajprije na procese, područja i proizvode koji troše velike količine vode te na područja na kojima je rizik od nedostatka vode velik.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i25) | Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici (m3/funkcionalna jedinica) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i25)

Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici (m3/funkcionalna jedinica)

| (i26) | Lokacije koje su preispitale strategiju za vodu (% postrojenja/operacije) |
| --- | --- |

(i26)

Lokacije koje su preispitale strategiju za vodu (% postrojenja/operacije)

| (i27) | Lokacije koje nadziru potrošnju vode (%) |
| --- | --- |

(i27)

Lokacije koje nadziru potrošnju vode (%)

| (i28) | Lokacije koje odvojeno nadziru potrošnju vode u procesima proizvodnje i potrošnju sanitarne vode (%) |
| --- | --- |

(i28)

Lokacije koje odvojeno nadziru potrošnju vode u procesima proizvodnje i potrošnju sanitarne vode (%)

| (b14) | Uvođenje strategije za vodu u skladu s priznatim alatom, kao što je inicijativa CEO Water Mandate, koja obuhvaća procjenu nestašice vode |
| --- | --- |

(b14)

Uvođenje strategije za vodu u skladu s priznatim alatom, kao što je inicijativa CEO Water Mandate, koja obuhvaća procjenu nestašice vode

| (b15) | Potrošnja vode na lokaciji mjeri se po lokaciji i po procesu, po potrebi uz upotrebu automatskog softvera |
| --- | --- |

(b15)

Potrošnja vode na lokaciji mjeri se po lokaciji i po procesu, po potrebi uz upotrebu automatskog softvera

3.4.2.   Prilike za uštedu vode u tvornicama automobila

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje potrošnje vode u svim postrojenjima, redovito preispitivanje provedbe mjera za učinkovitu potrošnju vode i osiguravanje da većina praksi i strojeva bude visoko učinkovita.

Ušteda vode u svim segmentima postrojenja (16) može se ostvariti na sljedeće načine:

| — | Izbjegavanjem upotrebe vode:






  — | suho čišćenje svih područja prije njihova ispiranja mlazom iz crijeva, |
| --- | --- | --- |

—

Izbjegavanjem upotrebe vode:

—

suho čišćenje svih područja prije njihova ispiranja mlazom iz crijeva,

| — | sprečavanje curenja, |
| --- | --- |

—

sprečavanje curenja,

| — | upotreba alternativnih rješenja umjesto pumpe s vodenim prstenom, |
| --- | --- |

—

upotreba alternativnih rješenja umjesto pumpe s vodenim prstenom,

| — | Smanjenjem potrošnje vode:






  — | povećanje učinkovitosti postupaka, |
| --- | --- | --- |

—

Smanjenjem potrošnje vode:

—

povećanje učinkovitosti postupaka,

| — | ugradnja limitatora potrošnje na vodovodnim cijevima za opskrbu vodom iz slavine, |
| --- | --- |

—

ugradnja limitatora potrošnje na vodovodnim cijevima za opskrbu vodom iz slavine,

| — | upotreba štednih mlaznica za ispiranje raspršenim mlazom/mlazom iz crijeva, |
| --- | --- |

—

upotreba štednih mlaznica za ispiranje raspršenim mlazom/mlazom iz crijeva,

| — | primjena ispiranja s vremenskim ograničenjem, |
| --- | --- |

—

primjena ispiranja s vremenskim ograničenjem,

| — | postavljanje štednih sanitarija za zaposlenike, |
| --- | --- |

—

postavljanje štednih sanitarija za zaposlenike,

| — | upotreba ultrazvučnog čišćenja, |
| --- | --- |

—

upotreba ultrazvučnog čišćenja,

| — | ispiranje protutokom, |
| --- | --- |

—

ispiranje protutokom,

| — | ispiranje u međufazama proizvodnje. |
| --- | --- |

—

ispiranje u međufazama proizvodnje.

Primjenjivost

Mehanizmi za uštedu vode primjenjivi su u većini slučajeva i ne utječu na rezultate ako se ispravno odabiru i primjenjuju.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i25) | Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici (m3/funkcionalna jedinica) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i25)

Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici (m3/funkcionalna jedinica)

| (i29) | Udio postupaka na postojećim lokacijama naknadno opremljenima štednim sanitarnim uređajima i procesima za uštedu vode (%) |
| --- | --- |

(i29)

Udio postupaka na postojećim lokacijama naknadno opremljenima štednim sanitarnim uređajima i procesima za uštedu vode (%)

| (i30) | Udio novih lokacija projektiranih s uređajima i procesima za uštedu vode (%) |
| --- | --- |

(i30)

Udio novih lokacija projektiranih s uređajima i procesima za uštedu vode (%)

| (b16) | Sve nove lokacije projektirane su sa štednom sanitarnom opremom, a postojeće se lokacije u fazama naknadno opremaju uređajima za uštedu vode |
| --- | --- |

(b16)

Sve nove lokacije projektirane su sa štednom sanitarnom opremom, a postojeće se lokacije u fazama naknadno opremaju uređajima za uštedu vode

3.4.3.   Recikliranje vode i skupljanje kišnice

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest izbjegavanje/ukidanje upotrebe vode visoke kakvoće u procesima u kojima to nije nužno te povećanje ponovne upotrebe i recikliranja radi zadovoljavanja preostalih potreba.

Pitku vodu ili vodu visoke kakvoće moguće je u mnogim slučajevima zamijeniti skupljenom ili recikliranom vodom, primjerice kada se voda upotrebljava kao voda za hlađenje, voda za ispiranje nužnika i pisoara, voda za pranje vozila/komponenata i voda za navodnjavanje nepoljoprivrednih površina.

Za ugradnju takvih sustava obično su potrebni sljedeći elementi:

| — | za sustave recikliranja otpadne vode:






  — | spremnici za predobradu, |
| --- | --- | --- |

—

za sustave recikliranja otpadne vode:

—

spremnici za predobradu,

| — | sustav za obradu, |
| --- | --- |

—

sustav za obradu,

| — | crpke, |
| --- | --- |

—

crpke,

| — | za sustave za skupljanje kišnice:






  — | područje sliva, |
| --- | --- | --- |

—

za sustave za skupljanje kišnice:

—

područje sliva,

| — | sustav prijenosa, |
| --- | --- |

—

sustav prijenosa,

| — | spremnici za skupljanje kišnice, |
| --- | --- |

—

spremnici za skupljanje kišnice,

| — | distribucijski sustav. |
| --- | --- |

—

distribucijski sustav.

Primjenjivost

U svim novim zgradama moguće je projektom predvidjeti ugradnju sustava za recikliranje vode. Naknadno opremanje postojećih zgrada skupo je i potencijalno nepraktično, osim ako se zgrada ne podvrgava opsežnoj rekonstrukciji.

Ekonomska isplativost skupljanja kišnice u velikoj mjeri ovisi o klimatskim uvjetima.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i25) | Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici (m3/funkcionalna jedinica) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i25)

Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici (m3/funkcionalna jedinica)

| (i31) | Ugradnja sustava za recikliranje otpadne vode (da/ne) |
| --- | --- |

(i31)

Ugradnja sustava za recikliranje otpadne vode (da/ne)

| (i32) | Ugradnja sustava za recikliranje kišnice (da/ne) |
| --- | --- |

(i32)

Ugradnja sustava za recikliranje kišnice (da/ne)

| (i33) | Godišnje količine upotrijebljene kišnice i ponovno upotrijebljene otpadne vode (m3/godišnje) |
| --- | --- |

(i33)

Godišnje količine upotrijebljene kišnice i ponovno upotrijebljene otpadne vode (m3/godišnje)

| (i34) | Postotak ukupne potrošnje reciklirane oborinske ili otpadne vode (%) |
| --- | --- |

(i34)

Postotak ukupne potrošnje reciklirane oborinske ili otpadne vode (%)

| (b17) | Primjenjuje se sustav recikliranja vode „zatvorene petlje” pri čemu se, gdje je to moguće, oporabi najmanje 90 % vode |
| --- | --- |

(b17)

Primjenjuje se sustav recikliranja vode „zatvorene petlje” pri čemu se, gdje je to moguće, oporabi najmanje 90 % vode

| (b18) | 30 % potreba za vodom pokriva skupljena voda (u područjima s dostatnom količinom oborina) |
| --- | --- |

(b18)

30 % potreba za vodom pokriva skupljena voda (u područjima s dostatnom količinom oborina)

3.4.4.   Zeleni krovovi za upravljanje oborinskim vodama

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest postavljanje ili naknadno ugrađivanje zelenih krovova na industrijskim lokacijama, osobito na okolišno osjetljivim područjima na kojima je važno upravljanje odvodnjom oborinskih voda.

U slučajevima u kojima konstrukcija to dopušta, postavljanje zelenih krovova može pridonijeti sljedećim ciljevima:

| — | kontroliranom skupljanju i odvodnji kišnice nakon jakih oborinskih nevremena, |
| --- | --- |

—

kontroliranom skupljanju i odvodnji kišnice nakon jakih oborinskih nevremena,

| — | produljenju vijeka trajanja krova (manja potrošnja materijala), |
| --- | --- |

—

produljenju vijeka trajanja krova (manja potrošnja materijala),

| — | učinku izolacije (manji utrošak energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju), |
| --- | --- |

—

učinku izolacije (manji utrošak energije za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju),

| — | očuvanju biološke raznolikosti, |
| --- | --- |

—

očuvanju biološke raznolikosti,

| — | boljoj kakvoći vode. |
| --- | --- |

—

boljoj kakvoći vode.

Primjenjivost

Zeleni krovovi izvedivi su na mnogim postojećim i novim zgradama, no u praksi je tek manji broj lokacija pogodan za široku primjenu tog rješenja. U ograničenja se ubrajaju stvarni rizik od obilnih oborina, konstrukcijska ograničenja zgrade, količina sunčeve svjetlosti, vlaga, hidroizolacija, postojeći krovni sustavi i upravljanje skupljenom kišnicom.

Osim toga, treba ocijeniti jesu li drugi načini upotrebe krova, na primjer postavljanje solarnih (termalnih/fotonaponskih) energetskih sustava i omogućavanje prodora dnevnog svjetla, ekološki prikladniji.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i35) | Postotak lokacija koje su pogodne za zelene krovove i na kojima su oni postavljeni (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i35)

Postotak lokacija koje su pogodne za zelene krovove i na kojima su oni postavljeni (%)

| (i36) | Akumulacijski kapacitet zelenog krova: udio zadržavanja vode (%), otjecanje vode (m3) |
| --- | --- |

(i36)

Akumulacijski kapacitet zelenog krova: udio zadržavanja vode (%), otjecanje vode (m3)

| (i37) | Učinak hlađenja: smanjenje energetskih potreba za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju (MJ) |
| --- | --- |

(i37)

Učinak hlađenja: smanjenje energetskih potreba za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju (MJ)

| (i38) | Kvalitativni pokazatelji biološke raznolikosti (npr. broj vrsta koje nastanjuju krov), ovisno o lokalnim uvjetima |
| --- | --- |

(i38)

Kvalitativni pokazatelji biološke raznolikosti (npr. broj vrsta koje nastanjuju krov), ovisno o lokalnim uvjetima

—

3.5.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje biološkom raznolikošću

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata. Glavna načela u širem su smislu relevantna i za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

3.5.1.   Preispitivanje i strategija upravljanja ekosustavima i biološkom raznolikošću u cijelom vrijednosnom lancu

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest preispitivanje upravljanja ekosustavom kako bi se jasno razumjeli učinci usluga ekosustava u cijelom vrijednosnom lancu i suradnja s relevantnim dionicima radi svođenja mogućih problema na najmanju mjeru.

Organizacije mogu primjenjivati metodologije kao što je Prikaz usluga ekosustava za poduzeća (engl. Corporate Ecosystem Services Review, metodologija koju je Svjetski institut za resurse razvio u suradnji sa Svjetskim poslovnim savjetom za održivi razvoj), koji se sastoji od pet koraka:

| — | odabir opsega, |
| --- | --- |

—

odabir opsega,

| — | utvrđivanje najvažnijih usluga ekosustava (kvalitativno), |
| --- | --- |

—

utvrđivanje najvažnijih usluga ekosustava (kvalitativno),

| — | analiza trendova u najvažnijim uslugama, |
| --- | --- |

—

analiza trendova u najvažnijim uslugama,

| — | utvrđivanje rizika i prilika za poslovanje, |
| --- | --- |

—

utvrđivanje rizika i prilika za poslovanje,

| — | razvoj strategijâ. |
| --- | --- |

—

razvoj strategijâ.

Primjenjivost

Preispitivanja ekosustava mogu bez problema primijeniti poduzeća svih veličina, pri čemu stupanj razrade i dubina analize ovise o njihovu položaju u opskrbnom lancu. Opisani pristupi sastoje se u tome da se upravljanje biološkom raznolikošću integrira u plan upravljanja (okolišem) organizacije i stoga se bez problema mogu uklopiti u mnoge druge procese i analitičke tehnike uspostavljene u poduzeću, kao što su procjene životnog ciklusa, planovi upravljanja zemljištem, procjene gospodarskog učinka, izvješća poduzeća i procjene održivosti.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i39) | Primjena metodologija za ocjenu usluga ekosustava za vrijednosni lanac (da/ne ili % pokrivenosti) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i39)

Primjena metodologija za ocjenu usluga ekosustava za vrijednosni lanac (da/ne ili % pokrivenosti)

| (i40) | Pokrivenost relevantnog opsega prema utvrđenim prioritetima (da/ne ili % pokrivenosti) |
| --- | --- |

(i40)

Pokrivenost relevantnog opsega prema utvrđenim prioritetima (da/ne ili % pokrivenosti)

| (b19) | Provodi se preispitivanje ekosustava na visokoj razini u cijelom vrijednosnom lancu, nakon čega slijedi podrobnije preispitivanje ekosustava u utvrđenim područjima visokog rizika |
| --- | --- |

(b19)

Provodi se preispitivanje ekosustava na visokoj razini u cijelom vrijednosnom lancu, nakon čega slijedi podrobnije preispitivanje ekosustava u utvrđenim područjima visokog rizika

| (b20) | Razvijaju se strategije za ublažavanje problema u utvrđenim prioritetnim područjima opskrbnog lanca u suradnji s lokalnim dionicima i vanjskim stručnjacima |
| --- | --- |

(b20)

Razvijaju se strategije za ublažavanje problema u utvrđenim prioritetnim područjima opskrbnog lanca u suradnji s lokalnim dionicima i vanjskim stručnjacima

3.5.2.   Upravljanje biološkom raznolikošću na razini lokacije

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest poboljšati izravne učinke na biološku raznolikost na lokaciji poduzeća tako da se u suradnji s lokalnim dionicima mjere napori u području biološke raznolikosti, da se njima upravlja i o njima izvješćuje.

Za poboljšanje učinaka na biološku raznolikost na lokaciji ključna su tri koraka:

| — | Mjerenje biološke raznolikosti radi praćenja pozitivnih i negativnih učinaka organizacije na biološku raznolikost, npr. usredotočujući se na iskorištavanje zemljišta, učinke na okoliš i vrste koje je moguće zaštititi. Najbolje prakse uključuju na primjer provjere biološke raznolikosti ili rizika na lokaciji s procjenom okolnih područja i mjerenje u skladu s pokazateljima i inventarom vrsta. |
| --- | --- |

—

Mjerenje biološke raznolikosti radi praćenja pozitivnih i negativnih učinaka organizacije na biološku raznolikost, npr. usredotočujući se na iskorištavanje zemljišta, učinke na okoliš i vrste koje je moguće zaštititi. Najbolje prakse uključuju na primjer provjere biološke raznolikosti ili rizika na lokaciji s procjenom okolnih područja i mjerenje u skladu s pokazateljima i inventarom vrsta.

| — | Upravljanje i suradnja s dionicima: upravljanje lokacijom radi promicanja i očuvanja biološke raznolikosti, primjena ekoloških kompenzacijskih mjera u suradnji sa stručnim organizacijama koje se bave biološkom raznolikosti te educiranje osoblja i suradnika. |
| --- | --- |

—

Upravljanje i suradnja s dionicima: upravljanje lokacijom radi promicanja i očuvanja biološke raznolikosti, primjena ekoloških kompenzacijskih mjera u suradnji sa stručnim organizacijama koje se bave biološkom raznolikosti te educiranje osoblja i suradnika.

| — | Izvješćivanje: razmjena informacija s dionicima o aktivnostima organizacije, njezinim učincima i postignućima u pogledu biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

—

Izvješćivanje: razmjena informacija s dionicima o aktivnostima organizacije, njezinim učincima i postignućima u pogledu biološke raznolikosti.

Primjenjivost

Mnogi pristupi primjenjivi su u većini slučajeva i mogu se uvesti u bilo kojem trenutku tijekom rada. Postojeće lokacije možda imaju malo prostora za novu gradnju ili ga uopće nemaju, no za neka rješenja mogu se upotrijebiti i već izgrađene površine (vidjeti odjeljak 3.4.4.).

Problem s kojim se susreću organizacije koje primjenjuju tu najbolju praksu upravljanja okolišem jest prijetnja da će područja namijenjena očuvanju biološke raznolikosti postati zaštićena, čime će se onemogućiti njihova buduća upotreba za primjerice planirana dugoročna proširenja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i41) | Broj projekata suradnje ostvarenih s dionicima radi rješavanja pitanja biološke raznolikosti (#) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i41)

Broj projekata suradnje ostvarenih s dionicima radi rješavanja pitanja biološke raznolikosti (#)

| (i42) | Uspostavljeni su postupci/alati za analizu povratnih informacija klijenata, dionika i dobavljača koje se odnose na biološku raznolikost (da/ne) |
| --- | --- |

(i42)

Uspostavljeni su postupci/alati za analizu povratnih informacija klijenata, dionika i dobavljača koje se odnose na biološku raznolikost (da/ne)

| (i43) | Inventura zemljišta ili drugih područja koja su u vlasništvu ili zakupu poduzeća ili kojima ono upravlja, a nalaze se na zaštićenim područjima ili područjima velike biološke raznolikosti ili u blizini takvih područja (m2). |
| --- | --- |

(i43)

Inventura zemljišta ili drugih područja koja su u vlasništvu ili zakupu poduzeća ili kojima ono upravlja, a nalaze se na zaštićenim područjima ili područjima velike biološke raznolikosti ili u blizini takvih područja (m2).

| (i44) | Uspostavljen je plan za uređenje okoliša na lokaciji ili drugim područjima u vlasništvu ili zakupu poduzeća ili područjima kojima ono upravlja koji je prihvatljiv za biološku raznolikost (da/ne). |
| --- | --- |

(i44)

Uspostavljen je plan za uređenje okoliša na lokaciji ili drugim područjima u vlasništvu ili zakupu poduzeća ili područjima kojima ono upravlja koji je prihvatljiv za biološku raznolikost (da/ne).

| (i45) | Indeks biološke raznolikosti (koji treba razviti u skladu s lokalnim uvjetima) |
| --- | --- |

(i45)

Indeks biološke raznolikosti (koji treba razviti u skladu s lokalnim uvjetima)

| (b21) | Uspostavljen je sveobuhvatan plan za biološku raznolikost kako bi se osigurala sustavna integracija biološke raznolikosti mjerenjem, praćenjem i izvješćivanjem |
| --- | --- |

(b21)

Uspostavljen je sveobuhvatan plan za biološku raznolikost kako bi se osigurala sustavna integracija biološke raznolikosti mjerenjem, praćenjem i izvješćivanjem

| (b22) | Uspostavljena je suradnja sa stručnjacima i lokalnim dionicima |
| --- | --- |

(b22)

Uspostavljena je suradnja sa stručnjacima i lokalnim dionicima

3.6.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje vrijednosnim lancem i dizajnom

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata.

3.6.1.   Promicanje poboljšanjâ okoliša u opskrbnom lancu

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest zahtijevati od svih većih dobavljača da imaju certificirane sustave upravljanja okolišem i ciljeve za okolišne kriterije te da provode revizije visokorizičnih dobavljača radi osiguravanja usklađenosti. Uz to treba educirati dobavljače i surađivati s njima kako bi se osiguralo poboljšanje njihove okolišne učinkovitosti.

Napredne organizacije nastoje smanjiti utjecaj na okoliš u svojem opskrbnom lancu na sljedeće načine:

| — | praćenjem materijala putem Međunarodnog sustava za evidenciju materijala (IMDS, engl. International Material Data System), |
| --- | --- |

—

praćenjem materijala putem Međunarodnog sustava za evidenciju materijala (IMDS, engl. International Material Data System),

| — | zahtijevanjem od izravnih dobavljača da imaju certificirani ili provjereni sustav upravljanja okolišem, |
| --- | --- |

—

zahtijevanjem od izravnih dobavljača da imaju certificirani ili provjereni sustav upravljanja okolišem,

| — | postavljanjem ciljeva u pogledu poboljšanja okoliša i suradnjom s dobavljačima prvog reda o tome kako ih ostvariti (ponajprije radi smanjenja količine otpada i povećanja recikliranja, smanjenja potrošnje energije i emisija CO2, povećanja postotka održivih materijala u kupljenim komponentama i poboljšanja biološke raznolikosti), |
| --- | --- |

—

postavljanjem ciljeva u pogledu poboljšanja okoliša i suradnjom s dobavljačima prvog reda o tome kako ih ostvariti (ponajprije radi smanjenja količine otpada i povećanja recikliranja, smanjenja potrošnje energije i emisija CO2, povećanja postotka održivih materijala u kupljenim komponentama i poboljšanja biološke raznolikosti),

| — | pružanjem podrške dobavljačima da poboljšaju svoj utjecaj na okoliš, |
| --- | --- |

—

pružanjem podrške dobavljačima da poboljšaju svoj utjecaj na okoliš,

| — | praćenjem i provedbom. |
| --- | --- |

—

praćenjem i provedbom.

Primjenjivost

Mnogi proizvođači originalne opreme od svih svojih dobavljača prvog reda zahtijevaju da prihvate ista opća pravila postupanja prema okolišu koja su sastavni dio ugovora o kupnji. U početku može biti korisno koncentrirati se na dobavljače prvog reda koji čine najveći udio ukupnog proračuna za nabavu ili one koji u velikoj mjeri utječu na okoliš. Revizija dobavljača prvog reda zahtijeva velik napor koji je naizgled izvediv samo većim organizacijama koje već imaju praksu pomne provjere rada dobavljača. Zahtjevi se dugoročno mogu proširiti na dodatne dobavljače.

Kad je riječ o primjenjivosti te najbolje prakse na same dobavljače prvog reda, a ne na proizvođače originalne opreme, dobavljači bi u obzir trebali uzeti utjecaj koji organizacija može iskoristiti kako bi postavila zahtjeve vlastitim dobavljačima, ovisno o svojoj veličini ili mogućnosti kupnje i relativnoj važnosti u portfelju svojih dobavljača.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i46) | Udio (izravnih) dobavljača prvog reda (prema broju ili proračunu/vrijednosti nabave) koji su usklađeni s propisanim normama kako je utvrđeno unutarnjim i vanjskim revizijama (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i46)

Udio (izravnih) dobavljača prvog reda (prema broju ili proračunu/vrijednosti nabave) koji su usklađeni s propisanim normama kako je utvrđeno unutarnjim i vanjskim revizijama (%)

| (i47) | Upitnici za samoprocjenu koji se šalju izravnim visokorizičnim dobavljačima (da/ne) |
| --- | --- |

(i47)

Upitnici za samoprocjenu koji se šalju izravnim visokorizičnim dobavljačima (da/ne)

| (i48) | Poduzete su aktivnosti razvoja i edukacije izravnih dobavljača (da/ne) |
| --- | --- |

(i48)

Poduzete su aktivnosti razvoja i edukacije izravnih dobavljača (da/ne)

| (b23) | Svi veći dobavljači moraju imati uspostavljen sustav upravljanja okolišem kako bi bili uzeti u obzir za ugovore o kupnji |
| --- | --- |

(b23)

Svi veći dobavljači moraju imati uspostavljen sustav upravljanja okolišem kako bi bili uzeti u obzir za ugovore o kupnji

| (b24) | Okolišni kriteriji za sva područja utjecaja na okoliš utvrđeni su u ugovoru o kupnji |
| --- | --- |

(b24)

Okolišni kriteriji za sva područja utjecaja na okoliš utvrđeni su u ugovoru o kupnji

| (b25) | Svim izravnim dobavljačima šalju se upitnici za samoprocjenu, a reviziju visokorizičnih dobavljača provode kupci ili treće strane |
| --- | --- |

(b25)

Svim izravnim dobavljačima šalju se upitnici za samoprocjenu, a reviziju visokorizičnih dobavljača provode kupci ili treće strane

| (b26) | Poduzimaju se aktivnosti razvoja i edukacije izravnih dobavljača |
| --- | --- |

(b26)

Poduzimaju se aktivnosti razvoja i edukacije izravnih dobavljača

| (b27) | Utvrđeni su postupci za provedbu u slučaju neusklađenosti |
| --- | --- |

(b27)

Utvrđeni su postupci za provedbu u slučaju neusklađenosti

3.6.2.   Suradnja s dobavljačima i kupcima radi smanjenja količine ambalaže

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje količine ambalaže koja se upotrebljava u opskrbi materijalima i komponentama te njezina ponovna upotreba.

Ta najbolja praksa temelji se na sljedećim načelima:

| — | smanjenju nepotrebne ambalaže uz osiguravanje odgovarajuće funkcionalnosti (cjelovitosti dijelova, pristupačnosti), |
| --- | --- |

—

smanjenju nepotrebne ambalaže uz osiguravanje odgovarajuće funkcionalnosti (cjelovitosti dijelova, pristupačnosti),

| — | istraživanju alternativnih ambalažnih materijala koji troše manje resursa ili ih je lakše ponovno upotrijebiti/reciklirati, |
| --- | --- |

—

istraživanju alternativnih ambalažnih materijala koji troše manje resursa ili ih je lakše ponovno upotrijebiti/reciklirati,

| — | razvoju povratne logistike koja podrazumijeva vraćanje prazne ambalaže dobavljaču/prikupljanje od kupaca u zatvorenoj petlji, |
| --- | --- |

—

razvoju povratne logistike koja podrazumijeva vraćanje prazne ambalaže dobavljaču/prikupljanje od kupaca u zatvorenoj petlji,

| — | istraživanju alternativnih namjena jednokratne ambalaže radi odvraćanja od odlaganja (viša razina u „hijerarhiji otpada”
   (17)). |
| --- | --- |

—

istraživanju alternativnih namjena jednokratne ambalaže radi odvraćanja od odlaganja (viša razina u „hijerarhiji otpada”
   (17)).

Primjenjivost

Ta su načela općenito primjenjiva na svu ambalažu koja je trenutačno u upotrebi. Provedivost inovativnih rješenja u praksi ovisi o spremnosti dobavljača ili kupaca da surađuju u okviru takvog programa.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i20) | Stvaranje otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i20)

Stvaranje otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica)

| (i49) | Stvaranje ambalažnog otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica) |
| --- | --- |

(i49)

Stvaranje ambalažnog otpada po funkcionalnoj jedinici (kg/funkcionalna jedinica)

| (i50) | Stvaranje ambalažnog otpada po lokaciji ili skupini u podjeli održavanja (kg/lokacija, kg/skupina u podjeli održavanja) |
| --- | --- |

(i50)

Stvaranje ambalažnog otpada po lokaciji ili skupini u podjeli održavanja (kg/lokacija, kg/skupina u podjeli održavanja)

—

3.6.3.   Dizajn za održivost primjenom procjene životnog ciklusa (LCA)

Zahvaljujući procjeni životnog ciklusa (engl. Life Cycle Assessment, LCA) moguće je utvrditi potencijalna poboljšanja i kompromise među različitim utjecajima na okoliš, a moguće je i spriječiti prijenos opterećenja za okoliš s jednog dijela životnog ciklusa proizvoda na drugi.

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest provoditi detaljne procjene životnog ciklusa u fazi dizajna, podupirati postavljanje specifičnih ciljeva za poboljšanje u pogledu različitih utjecaja na okoliš, osigurati da se ti ciljevi ostvare i podupirati odlučivanje primjenom LCA alata kako bi se:

| — | osigurala održivost resursa, |
| --- | --- |

—

osigurala održivost resursa,

| — | osigurala minimalna upotreba resursa u proizvodnji i prijevozu, |
| --- | --- |

—

osigurala minimalna upotreba resursa u proizvodnji i prijevozu,

| — | osigurala minimalna upotreba resursa u fazi upotrebe, |
| --- | --- |

—

osigurala minimalna upotreba resursa u fazi upotrebe,

| — | osigurala odgovarajuća trajnost proizvoda i komponenata, |
| --- | --- |

—

osigurala odgovarajuća trajnost proizvoda i komponenata,

| — | omogućilo rastavljanje, razdvajanje i pročišćavanje, |
| --- | --- |

—

omogućilo rastavljanje, razdvajanje i pročišćavanje,

| — | omogućile usporedbe različitih vrsta koncepata mobilnosti. |
| --- | --- |

—

omogućile usporedbe različitih vrsta koncepata mobilnosti.

Primjenjivost

U načelu LCA može u svim slučajevima poslužiti kao ulazni podatak za odluke o dizajnu na razini vozila, ali i pojedinačnih dijelova i materijala. No većina malih i srednjih poduzeća nema znanje i resurse za pripremu informacija o utjecaju na okoliš proizvoda tijekom životnog ciklusa i potrebna im je dodatna podrška.

Isto tako, trenutačne LCA metodologije ograničene su jer se u njima nedovoljno razrađuju neke kategorije učinaka kao što su gubitak biološke raznolikosti i neizravni učinci zbog izmještenosti poljoprivredne proizvodnje.

LCA može biti neučinkovit alat za usporedbu vozila više proizvođača originalne opreme jer se primijenjene granice, parametri i skupovi podataka mogu znatno razlikovati, čak i kada se poštuju smjernice ISO normi. To zapravo i nije bila uloga tog alata kada je tek razvijen. No kao i u slučaju sustava za upravljanje okolišem kao što je EMAS, alat LCA vrlo je koristan za mjerenje poboljšanja koja određena tvrtka može ostvariti u pogledu utjecaja na okoliš svojih proizvoda, obično usporedbom novog i starog vozila iz iste linije.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i51) | Provodi se LCA za glavne proizvodne linije kao pomoć u odlučivanju o dizajnu i razvoju (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i51)

Provodi se LCA za glavne proizvodne linije kao pomoć u odlučivanju o dizajnu i razvoju (da/ne)

| (i52) | Poboljšanje okolišnih pokazatelja (CO2, potrošnja energije, zagađenje itd.) u dizajnu novih modela iz glavnih proizvodnih linija u usporedbi s ranijim dizajnima modela (%) |
| --- | --- |

(i52)

Poboljšanje okolišnih pokazatelja (CO2, potrošnja energije, zagađenje itd.) u dizajnu novih modela iz glavnih proizvodnih linija u usporedbi s ranijim dizajnima modela (%)

| (i53) | Usporedbe različitih koncepata mobilnosti (da/ne) |
| --- | --- |

(i53)

Usporedbe različitih koncepata mobilnosti (da/ne)

| (b28) | LCA se provodi za glavne proizvodne linije prema normi ISO 14040:2006 ili istovrijednim normama |
| --- | --- |

(b28)

LCA se provodi za glavne proizvodne linije prema normi ISO 14040:2006 ili istovrijednim normama

| (b29) | Postavljaju se ciljevi kako bi se osigurala kontinuirana poboljšanja dizajna novih vozila u pogledu utjecaja na okoliš |
| --- | --- |

(b29)

Postavljaju se ciljevi kako bi se osigurala kontinuirana poboljšanja dizajna novih vozila u pogledu utjecaja na okoliš

3.7.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za preradu

Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata.

3.7.1.   Općenite najbolje prakse za preradu komponenata

Postizanje više razine prerade značajno utječe na uštedu materijala i energije.

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest podići razinu aktivnosti prerade uspostavom postupaka za osiguravanje visoke kvalitete prerađenih dijelova uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš i povećanjem broja aktivnosti kako bi se obuhvatilo više komponenata.

Primjenjivost

Prerada je obično isplativa u slučaju proizvoda s višom preprodajnom vrijednosti, tržišta nekih komponenata već su zrela (npr. tržišta pokretača, alternatora itd.). Druga područja u ranijoj su fazi razvoja (npr. područje električnih i elektroničkih komponenata) i znatno su složenija, pa u njima postoji velik potencijal rasta tržišta. Prerada može biti korisna i u slučajevima kada se na tržištu još nalaze ranije generacije proizvoda koji se više ne proizvode, ali ih treba održavati.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i54) | Razina prerade (masa po komponenti (%)) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i54)

Razina prerade (masa po komponenti (%))

| (i55) | Ukupne razine prerade (% oporabljenih komponenata). |
| --- | --- |

(i55)

Ukupne razine prerade (% oporabljenih komponenata).

—

4.   NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR GOSPODARENJA OTPADNIM VOZILIMA

4.1.   Najbolje prakse upravljanja okolišem za prikupljanje otpadnih vozila

Ovaj odjeljak relevantan je za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

4.1.1.   Mreže za povrat komponenata i materijala

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest uspostaviti učinkovite mreže povrata kako bi se povećala stopa ponovne upotrebe, recikliranja i oporabe koja je ekonomski ostvariva u obradi otpadnih vozila. To podrazumijeva opsežnu suradnju različitih gospodarskih subjekata u prikupljanju komponenata i usklađivanju sustava s drugim tijekovima otpada kada je to moguće te edukaciju i podršku.

Napredna ovlaštena postrojenja za obradu provela su najbolju praksu na sljedeći način:

| — | suradnjom s gospodarskim subjektima: radi koordinacije praćenja, prikupljanja i prijevoza komponenata i materijala te osiguravanja odgovarajućih poticaja za subjekte u lancu, |
| --- | --- |

—

suradnjom s gospodarskim subjektima: radi koordinacije praćenja, prikupljanja i prijevoza komponenata i materijala te osiguravanja odgovarajućih poticaja za subjekte u lancu,

| — | upravljanjem povratom proizvoda i poticajima za povrat, |
| --- | --- |

—

upravljanjem povratom proizvoda i poticajima za povrat,

| — | usklađivanjem s drugim tijekovima otpada kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i objedinila znanja, |
| --- | --- |

—

usklađivanjem s drugim tijekovima otpada kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i objedinila znanja,

| — | pružanjem tehničke podrške i podizanjem svijesti. |
| --- | --- |

—

pružanjem tehničke podrške i podizanjem svijesti.

Primjenjivost

Najveća potencijalna korist za okoliš mogla bi biti prikupljanje naprednih tehnologija s ograničenim vijekom trajanja (kao što su akumulatori za hibridna ili električna vozila) i komponenata/materijala koje je financijski manje isplativo rastavljati (kao što su plastične i staklene komponente). Kad je riječ o upravljanju povratom i poticanju na povrat proizvoda, primjenjivost alternativnih poslovnih modela (ako postoje) ovisi o lokalnim propisima, bazi klijenata, zemljopisnoj raspršenosti i vrsti predmetnog proizvoda.

U nekim državama članicama programima povrata mogao bi konkurirati neformalni sektor za rastavljanje otpadnih vozila.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i56) | Stopa prikupljanja određenih proizvoda ili materijala putem mreža za otpadna vozila (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i56)

Stopa prikupljanja određenih proizvoda ili materijala putem mreža za otpadna vozila (%)

| (b30) | Uspostavljena suradnja i partnerstva s lokalnim/nacionalnim organizacijama kako bi se uspostavile mreže povrata |
| --- | --- |

(b30)

Uspostavljena suradnja i partnerstva s lokalnim/nacionalnim organizacijama kako bi se uspostavile mreže povrata

4.2.   Obrada otpadnih vozila

Ovaj odjeljak relevantan je za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.

4.2.1.   Bolje mjere sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima

Najbolja praksa upravljanja okolišem jest pažljivo provesti obvezne mjere sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima upotrebljavajući, ako je to moguće, posebno dizajniranu opremu. Razmatranja o okolišu važna su za onečišćenje tla i vode, ali su povezana i s potencijalom prikupljanja materijala za ponovnu upotrebu i recikliranje.

Najbolja praksa jest uspostava učinkovitih sustava sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima kao što su:

| — | oprema koja sigurno buši spremnike goriva i hidraulički uklanja gorivo, |
| --- | --- |

—

oprema koja sigurno buši spremnike goriva i hidraulički uklanja gorivo,

| — | oprema za ispuštanje/prikupljanje ulja, hidrauličkih tekućina i sl. te uklanjanje ulja iz amortizera, |
| --- | --- |

—

oprema za ispuštanje/prikupljanje ulja, hidrauličkih tekućina i sl. te uklanjanje ulja iz amortizera,

| — | alati za uklanjanje katalizatora, |
| --- | --- |

—

alati za uklanjanje katalizatora,

| — | oprema za uklanjanje i sigurnu pohranu klimatizacijskih plinova, |
| --- | --- |

—

oprema za uklanjanje i sigurnu pohranu klimatizacijskih plinova,

| — | oprema za detonaciju zračnih jastuka i |
| --- | --- |

—

oprema za detonaciju zračnih jastuka i

| — | oprema za uklanjanje dijelova za zatezanje sigurnosnih pojaseva |
| --- | --- |

—

oprema za uklanjanje dijelova za zatezanje sigurnosnih pojaseva

ili upotreba drugih metoda kojima se postiže ista razina sprečavanja onečišćenja.

Primjenjivost

Stope sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima ovise o tome je li postrojenje za obradu otpadnih vozila specijalizirano za određenu vrstu vozila (npr. vozila određene veličine). Kako bi se osiguralo da sprečavanje onečišćenja otpadnim vozilima nije opasno za okoliš, potrebne su i neke druge mjere poput komercijalnih strojeva za sprečavanje onečišćenja otpadnim vozilima ili odgovarajuća postrojenja za skladištenje i obradu.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i57) | Stopa uklanjanja komponenata (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i57)

Stopa uklanjanja komponenata (%)

| (i58) | Stopa recikliranja tekućina (%) |
| --- | --- |

(i58)

Stopa recikliranja tekućina (%)

| (i59) | Instalacija komercijalnih strojeva za sprečavanje onečišćenja ili ekvivalentne opreme (da/ne) |
| --- | --- |

(i59)

Instalacija komercijalnih strojeva za sprečavanje onečišćenja ili ekvivalentne opreme (da/ne)

| (i60) | Primjena tehnika balansiranja mase radi praćenja stopa sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima (da/ne) |
| --- | --- |

(i60)

Primjena tehnika balansiranja mase radi praćenja stopa sprečavanja onečišćenja otpadnim vozilima (da/ne)

| (i61) | Primjena sustava upravljanja kvalitetom (da/ne) |
| --- | --- |

(i61)

Primjena sustava upravljanja kvalitetom (da/ne)

| (b31) | U organizaciji se primjenjuje certificirani sustav upravljanja kvalitetom |
| --- | --- |

(b31)

U organizaciji se primjenjuje certificirani sustav upravljanja kvalitetom

4.2.2.   Opće najbolje prakse za plastične i kompozitne dijelove

Dvije glavne metode obrade plastičnih i kompozitnih dijelova jesu rastavljanje i recikliranje komponenata te recikliranje nakon rezanja. Relativne prednosti i nedostaci tih metoda u velikoj mjeri ovise o dostupnosti tehnologija za obradu otpadnih vozila i njihovoj učinkovitosti.

Najbolja praksa upravljanja okolišem stoga je ocijeniti prednosti i nedostatke na temelju specifičnih informacija relevantnih za plastične i kompozitne dijelove. Napredne organizacije razvile su sustav recikliranja u zatvorenoj petlji za neke komponente i dalje ga proširuju kako bi mogućnost recikliranja njihovih vozila bila što veća.

Primjenjivost

Mogućnost primjene najbolje prakse postoji u sustavu recikliranja prije rezanja i u onom poslije rezanja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i62) | LCA studije razmatraju se kako bi se utvrdio optimalan tijek materijala ovisno o lokalnim čimbenicima (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i62)

LCA studije razmatraju se kako bi se utvrdio optimalan tijek materijala ovisno o lokalnim čimbenicima (da/ne)

| (i63) | Udio komponenata koje se obrađuju u skladu s optimalnim LCA tijekom (%) |
| --- | --- |

(i63)

Udio komponenata koje se obrađuju u skladu s optimalnim LCA tijekom (%)

—

5.   PREPORUČENI KLJUČNI SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI

U sljedećoj tablici nalaze se odabrani ključni okolišni pokazatelji za sektor proizvodnje automobila, zajedno s povezanim mjerilima i upućivanjem na relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem. Oni su podskup svih pokazatelja spomenutih u odjeljcima 3. i 4.

| Br. | Preporučeni pokazatelj | Uobičajena mjerna jedinica | Glavna ciljna skupina | Kratak opis | Preporučena minimalna razina praćenja | Povezani ključni pokazatelj EMAS-a (18) | Mjerilo izvrsnosti | Povezana najbolja praksa upravljanja okolišem (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PROIZVODNJA AUTOMOBILA |
| 1 | Lokacije s naprednim sustavom upravljanja okolišem | % postrojenja/postupaka | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Broj lokacija s naprednim sustavom upravljanja okolišem (registriranih u EMAS-u ili certificiranih prema normi ISO 14001 i kako je opisano u najboljoj praksi upravljanja okolišem) podijeljeno s ukupnim brojem lokacija | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost
  Učinkovitost materijala
  Voda
  Otpad
  Biološka raznolikost
  Emisije | Napredni sustav upravljanja okolišem primjenjuje se globalno na svim proizvodnim lokacijama | BEMP 3.1.1. |
| 2 | Broj postrojenja sa sustavima detaljnog praćenja energije | broj postrojenja/postupaka
  % postrojenja/postupaka | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Broj postrojenja s odgovarajućim sustavom praćenja energije. Može se izraziti i kao udio ukupnog broja postrojenja poduzeća | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost | Posebni planovi upravljanja energijom provode se na svim lokacijama
  Na lokaciji se provodi detaljno praćenje svakog procesa
  Postrojenje provodi kontrole upravljanja energijom, npr. isključuju li se dijelovi postrojenja kada se ne obavlja proizvodnja na lokacijama s detaljnim praćenjem | BEMP 3.2.1. |
| 3 | Sveukupna potrošnja energije po funkcionalnoj jedinici | kWh/funkcionalna jedinica/godišnje | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Energija (toplinska, hlađenje i električna energija) potrošena na proizvodnoj lokaciji u jednoj godini podijeljena s odabranom funkcionalnom jedinicom (npr. brojem proizvedenih automobila) | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost | — | BEMP 3.2.2. |
| 4 | Udio proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Broj proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije podijeljen s ukupnim brojem proizvodnih lokacija | Razina poduzeća | Emisije | Na svim su proizvodnim lokacijama procijenjeni potencijali i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije
  Donesena je politika kojom se potiče intenzivnija upotreba obnovljive energije | BEMP 3.2.3. |
| 5 | Udio potrošnje energije iz obnovljivih izvora na lokaciji | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Količina potrošene obnovljive energije (uključujući energiju dobivenu na lokaciji i kupljenu energiju) podijeljena s ukupnom količinom energije potrošene na lokaciji. | Razina poduzeća | Emisije | Izvještava se o potrošnji energije i udjelu fosilne i nefosilne energije | BEMP 3.2.3. |
| 6 | Energija koju troše rasvjetna tijela | kWh/godina | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Godišnja potrošnja energije za rasvjetu na razini postrojenja | Razina postrojenja | Energetska učinkovitost
  Emisije | — | BEMP 3.2.4. |
| 7 | Poboljšano pozicioniranje, energetski učinkovita rasvjeta | % osvijetljenih područja na lokaciji
  % svih lokacija | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | U postrojenju su uvedeni sustavi energetski učinkovite rasvjete i rasvjeta je bolje pozicionirana | Razina postrojenja | Energetska učinkovitost
  Emisije | Energetski najučinkovitija rasvjetna rješenja prikladna za specifične zahtjeve radnog mjesta primjenjuju se na svim lokacijama | BEMP 3.2.4. |
| 8 | Uvođenje strategija rasvjete koje se temelje na zonama | % osvijetljenih područja na lokaciji
  % svih lokacija | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Upravljanje rasvjetom provodi se prema zonama, tj. rasvjeta se uključuje i isključuje ovisno o zahtjevima i prisutnosti osoba u pojedinom dijelu postrojenja | Razina postrojenja | Energetska učinkovitost
  Emisije | Na svim lokacijama uvedeni su rasporedi po zonama u skladu s najboljim praksama | BEMP 3.2.4. |
| 9 | Potrošnja električne energija sustava komprimiranog zraka po jedinici obujma na mjestu krajnje upotrebe | kWh/Nm3 isporučenog komprimiranog zraka, pri radnom tlaku za sustav komprimiranog zraka kako je naveden u specifikacijama | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Potrošnja električne energije po standardnom kubičnom metru komprimiranog zraka isporučenog na mjestu krajnje upotrebe pri propisanom tlaku | Razina postrojenja | Energetska učinkovitost
  Emisije | Sustav komprimiranog zraka troši manje od 0,11 kWh/Nm3 energije pri radnom tlaku od približno 6,5 bara | BEMP 3.2.5. |
| 10 | Udio električnih motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Broj motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine podijeljen s ukupnim brojem motora.
  Taj pokazatelj može se izračunati i tako da se električna snaga motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine podijeli s ukupnom električnom snagom svih električnih motora. | Razina postrojenja | Energetska učinkovitost
  Emisije | — | BEMP 3.2.6. |
| 11 | Proizvodnja otpada po funkcionalnoj jedinici | kg/funkcionalna jedinica | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Ukupna količina proizvedenog otpada (opasnog i neopasnog) podijeljena s odabranim funkcionalnim jedinicama (npr. brojem proizvedenih automobila) | Razina postrojenja | Otpad | — | BEMP 3.2.7. |
| 12 | Donošenje i provedba sveobuhvatne strategije za otpad s praćenjem i ciljevima za poboljšanje | da/ne | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Na razini lokacije donesena je strategija upravljanja otpadom koja uključuje praćenje i ciljeve za poboljšanje | Razina postrojenja | Otpad | Uvedeni su planovi upravljanja otpadom [na svim lokacijama] | BEMP 3.3.1. |
| 13 | Otpad se šalje u određene tijekove, uključujući recikliranje, energetsku oporabu i odlagalište otpada | kg/funkcionalna jedinica | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Proizvedeni otpad se prati i evidentiraju se količine koje se šalju na recikliranje, energetsku oporabu i odlagalište otpada | Razina postrojenja | Otpad | Nulta stopa otpada upućenog na odlagalište iz proizvodnje i neproizvodnih aktivnosti/lokacija | BEMP 3.3.1. |
| 14 | Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici | l/funkcionalna jedinica | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Ukupna količina vode potrošene na razini jednog postrojenja podijeljena s odabranim funkcionalnim jedinicama (npr. brojem proizvedenih automobila) | Razina postrojenja | Voda | Uvedena je strategija za vodu u skladu s priznatim alatom, kao što je inicijativa CEO Water Mandate, koja obuhvaća procjenu nestašice vode
  Potrošnja vode na lokaciji mjeri se po lokaciji i po procesu, uz mogućnost upotrebe automatskog softvera
  Postavljeni su pragovi za smanjenje onečišćivača u ispuštenoj vodi koji su niži od minimalno propisanih | BEMP-ovi 3.4.1., 3.4.2., 3.4.3. |
| 15 | Udio postupaka na postojećim lokacijama naknadno opremljenima uređajima i procesima za uštedu vode | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Broj postupaka na postojećim lokacijama naknadno opremljenima uređajima i procesima za uštedu vode u odnosu na ukupan broj operacija | Razina postrojenja | Voda | Sve nove lokacije projektirane su sa štednom sanitarnom opremom, a postojeće se lokacije u fazama naknadno opremaju uređajima za uštedu vode | BEMP 3.4.2. |
| 16 | Udio novih lokacija projektiranih s uređajima i procesima za uštedu vode | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Broj novih lokacija projektiranih s procesima i opremom za uštedu vode u odnosu na ukupan broj novih lokacija | Razina postrojenja | Voda | Sve nove lokacije projektirane su sa štednom sanitarnom opremom, a postojeće se lokacije u fazama naknadno opremaju uređajima za uštedu vode | BEMP 3.4.2. |
| 17 | Postotak ukupne potrošnje reciklirane oborinske ili otpadne vode | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Količina vode dobivene recikliranjem u proizvodnom procesu ili vode prikupljene sustavom za skupljanje kišnice koja se upotrebljava u postrojenju | Razina postrojenja | Voda | Primjenjuje se sustav recikliranja vode zatvorene petlje pri čemu se, gdje je to moguće, oporabi najmanje 90 % vode
  30 % potreba za vodom pokriva skupljena kišnica, samo u područjima s dostatnom količinom oborina | BEMP 3.4.3. |
| 18 | Primjena metodologija za ocjenu usluga ekosustava za vrijednosni lanac | da/ne
  % pokrivenosti vrijednosnog lanca | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata | Primjenjuje se ocjena usluga ekosustava za vrijednosni lanac.
  Osim toga, može se izračunati udio vrijednosnog lanca za koji se provodi ocjena usluga ekosustava | Razina poduzeća | Biološka raznolikost | Provodi se preispitivanje ekosustava na visokoj razini u cijelom vrijednosnom lancu, nakon čega slijedi podrobnije preispitivanje ekosustava u utvrđenim područjima visokog rizika
  Razvijaju se strategije za ublažavanje problema u utvrđenim prioritetnim područjima opskrbnog lanca u suradnji s lokalnim dionicima i vanjskim stručnjacima | BEMP 3.5.1. |
| 19 | Broj projekata ili suradnji ostvarenih s dionicima radi rješavanja pitanjâ biološke raznolikosti | Br. | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata
  Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Može se pratiti broj raznih projekata koji se provode u suradnji s lokalnim dionicima i stručnjacima koji se bave biološkom raznolikosti | Razina postrojenja | Biološka raznolikost | Uspostavljen je sveobuhvatan plan za biološku raznolikost kako bi se osigurala sustavna integracija biološke raznolikosti mjerenjem, praćenjem i izvješćivanjem
  Uspostavljena je suradnja sa stručnjacima i lokalnim dionicima | BEMP 3.5.2. |
| 20 | Udio (izravnih) dobavljača prvog reda koji su usklađeni s propisanim normama kako je utvrđeno unutarnjim i vanjskim revizijama | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata | Postotak (prema broju ili vrijednosti kupljenih proizvoda) (izravnih) dobavljača prvog reda koji su usklađeni s propisanim normama kako je utvrđeno unutarnjim i vanjskim revizijama | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost
  Učinkovitost materijala
  Voda
  Otpad
  Biološka raznolikost
  Emisije | Svi veći dobavljači moraju imati uspostavljen sustav upravljanja okolišem kako bi bili uzeti u obzir za ugovore o kupnji
  Okolišni kriteriji za sva područja utjecaja na okoliš utvrđeni su u ugovoru o kupnji
  Svim izravnim dobavljačima šalju se upitnici za samoprocjenu, a reviziju visokorizičnih dobavljača provode treće strane
  Poduzimaju se aktivnosti razvoja i edukacije izravnih dobavljača
  Utvrđeni su postupci za provedbu u slučaju neusklađenosti | BEMP 3.6.1. |
| 21 | Proizvodnja ambalažnog otpada po funkcionalnoj jedinici | kg/funkcionalna jedinica | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata | Količina proizvedenog ambalažnog otpada podijeljena s odabranim funkcionalnim jedinicama (npr. brojem proizvedenih automobila) | Razina postrojenja | Otpad | — | BEMP 3.6.2. |
| 22 | Provedba LCA-a za glavne proizvodne linije kao pomoć u odlučivanju o dizajnu i razvoju | da/ne | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata | Provodi se LCA za glavne proizvodne linije kao pomoć u odlučivanju o dizajnu i razvoju | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost
  Učinkovitost materijala
  Voda
  Otpad
  Biološka raznolikost
  Emisije | LCA se provodi za glavne proizvodne linije prema normi ISO 14040:2006 ili istovrijednim normama | BEMP 3.6.3. |
| 23 | Poboljšanje okolišnih pokazatelja (CO2, potrošnja energije, zagađenje itd.) u dizajnu novih modela iz glavnih proizvodnih linija u usporedbi s ranijim dizajnima modela | % | Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata | Utvrđuju se poboljšanja okolišnih pokazatelja (CO2, potrošnja energije, zagađenje itd.) u dizajnu novih modela iz glavnih proizvodnih linija u usporedbi s ranijim dizajnima modela. Tim se pokazateljem prati koliko su se poboljšali pojedini pokazatelji za proizvod | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost
  Učinkovitost materijala
  Voda
  Otpad
  Biološka raznolikost
  Emisije | Postavljaju se ciljevi kako bi se osigurala kontinuirana poboljšanja dizajna novih vozila u pogledu utjecaja na okoliš | BEMP 3.6.3. |
| GOSPODARENJE OTPADNIM VOZILIMA |
| 24 | Stopa prikupljanja određenih proizvoda ili materijala putem mreža za otpadna vozila (%) | %
  (prikupljeni proizvodi ili materijali/proizvodi ili materijali stavljeni na tržište) | Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | Količina specifičnih proizvoda ili materijala prikupljena putem mreža za otpadna vozila podijeljena s ukupno obrađenom količinom materijala iz otpadnih vozila | Razina poduzeća | Otpad
  Učinkovitost materijala | Uspostavljene su suradnje i partnerstva s lokalnim/nacionalnim organizacijama | BEMP 4.1.1. |
| 25 | Primjena sustava upravljanja kvalitetom | da/ne | Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | U organizaciji koja se bavi obradom otpadnih vozila primjenjuje se certificirani sustav upravljanja kvalitetom | Razina poduzeća | Otpad
  Učinkovitost materijala | U organizaciji se primjenjuje certificirani sustav upravljanja kvalitetom | BEMP 4.2.1. |
| 26 | Ugradnja komercijalnog stroja za sprečavanje onečišćenja otpadnim vozilima ili ekvivalentne opreme | da/ne | Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila | U postrojenju je ugrađen komercijalni stroj za sprečavanje onečišćenja otpadnim vozilima ili ekvivalentan stroj | Razina postrojenja | Ukupna proizvodnja otpada na godišnjoj razini | — | BEMP 4.2.1. |
| 27 | LCA studije razmatraju se kako bi se utvrdio optimalan tijek materijala ovisno o lokalnim čimbenicima | da/ne | Ovlaštena postrojenja za obradu | LCA studije upotrebljavaju se za utvrđivanje optimalnih tijekova materijala (rastavljanje i recikliranje komponenata naspram recikliranju poslije rezanja) ovisno o lokalnim čimbenicima | Razina poduzeća | Energetska učinkovitost
  Učinkovitost materijala
  Voda
  Otpad
  Biološka raznolikost
  Emisije | — | BEMP 4.2.2. |

Br.

Preporučeni pokazatelj

Uobičajena mjerna jedinica

Glavna ciljna skupina

Kratak opis

Preporučena minimalna razina praćenja

Povezani ključni pokazatelj EMAS-a (18)

Mjerilo izvrsnosti

Povezana najbolja praksa upravljanja okolišem (19)

PROIZVODNJA AUTOMOBILA

1

Lokacije s naprednim sustavom upravljanja okolišem

% postrojenja/postupaka

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Broj lokacija s naprednim sustavom upravljanja okolišem (registriranih u EMAS-u ili certificiranih prema normi ISO 14001 i kako je opisano u najboljoj praksi upravljanja okolišem) podijeljeno s ukupnim brojem lokacija

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

Napredni sustav upravljanja okolišem primjenjuje se globalno na svim proizvodnim lokacijama

BEMP 3.1.1.

2

Broj postrojenja sa sustavima detaljnog praćenja energije

broj postrojenja/postupaka

% postrojenja/postupaka

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Broj postrojenja s odgovarajućim sustavom praćenja energije. Može se izraziti i kao udio ukupnog broja postrojenja poduzeća

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

Posebni planovi upravljanja energijom provode se na svim lokacijama

Na lokaciji se provodi detaljno praćenje svakog procesa

Postrojenje provodi kontrole upravljanja energijom, npr. isključuju li se dijelovi postrojenja kada se ne obavlja proizvodnja na lokacijama s detaljnim praćenjem

BEMP 3.2.1.

3

Sveukupna potrošnja energije po funkcionalnoj jedinici

kWh/funkcionalna jedinica/godišnje

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Energija (toplinska, hlađenje i električna energija) potrošena na proizvodnoj lokaciji u jednoj godini podijeljena s odabranom funkcionalnom jedinicom (npr. brojem proizvedenih automobila)

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

—

BEMP 3.2.2.

4

Udio proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Broj proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije podijeljen s ukupnim brojem proizvodnih lokacija

Razina poduzeća

Emisije

Na svim su proizvodnim lokacijama procijenjeni potencijali i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije

Donesena je politika kojom se potiče intenzivnija upotreba obnovljive energije

BEMP 3.2.3.

5

Udio potrošnje energije iz obnovljivih izvora na lokaciji

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Količina potrošene obnovljive energije (uključujući energiju dobivenu na lokaciji i kupljenu energiju) podijeljena s ukupnom količinom energije potrošene na lokaciji.

Razina poduzeća

Emisije

Izvještava se o potrošnji energije i udjelu fosilne i nefosilne energije

BEMP 3.2.3.

6

Energija koju troše rasvjetna tijela

kWh/godina

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Godišnja potrošnja energije za rasvjetu na razini postrojenja

Razina postrojenja

Energetska učinkovitost

Emisije

—

BEMP 3.2.4.

7

Poboljšano pozicioniranje, energetski učinkovita rasvjeta

% osvijetljenih područja na lokaciji

% svih lokacija

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

U postrojenju su uvedeni sustavi energetski učinkovite rasvjete i rasvjeta je bolje pozicionirana

Razina postrojenja

Energetska učinkovitost

Emisije

Energetski najučinkovitija rasvjetna rješenja prikladna za specifične zahtjeve radnog mjesta primjenjuju se na svim lokacijama

BEMP 3.2.4.

8

Uvođenje strategija rasvjete koje se temelje na zonama

% osvijetljenih područja na lokaciji

% svih lokacija

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Upravljanje rasvjetom provodi se prema zonama, tj. rasvjeta se uključuje i isključuje ovisno o zahtjevima i prisutnosti osoba u pojedinom dijelu postrojenja

Razina postrojenja

Energetska učinkovitost

Emisije

Na svim lokacijama uvedeni su rasporedi po zonama u skladu s najboljim praksama

BEMP 3.2.4.

9

Potrošnja električne energija sustava komprimiranog zraka po jedinici obujma na mjestu krajnje upotrebe

kWh/Nm3 isporučenog komprimiranog zraka, pri radnom tlaku za sustav komprimiranog zraka kako je naveden u specifikacijama

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Potrošnja električne energije po standardnom kubičnom metru komprimiranog zraka isporučenog na mjestu krajnje upotrebe pri propisanom tlaku

Razina postrojenja

Energetska učinkovitost

Emisije

Sustav komprimiranog zraka troši manje od 0,11 kWh/Nm3 energije pri radnom tlaku od približno 6,5 bara

BEMP 3.2.5.

10

Udio električnih motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Broj motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine podijeljen s ukupnim brojem motora.

Taj pokazatelj može se izračunati i tako da se električna snaga motora s ugrađenim pogonom promjenjive brzine podijeli s ukupnom električnom snagom svih električnih motora.

Razina postrojenja

Energetska učinkovitost

Emisije

—

BEMP 3.2.6.

11

Proizvodnja otpada po funkcionalnoj jedinici

kg/funkcionalna jedinica

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Ukupna količina proizvedenog otpada (opasnog i neopasnog) podijeljena s odabranim funkcionalnim jedinicama (npr. brojem proizvedenih automobila)

Razina postrojenja

Otpad

—

BEMP 3.2.7.

12

Donošenje i provedba sveobuhvatne strategije za otpad s praćenjem i ciljevima za poboljšanje

da/ne

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Na razini lokacije donesena je strategija upravljanja otpadom koja uključuje praćenje i ciljeve za poboljšanje

Razina postrojenja

Otpad

Uvedeni su planovi upravljanja otpadom [na svim lokacijama]

BEMP 3.3.1.

13

Otpad se šalje u određene tijekove, uključujući recikliranje, energetsku oporabu i odlagalište otpada

kg/funkcionalna jedinica

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Proizvedeni otpad se prati i evidentiraju se količine koje se šalju na recikliranje, energetsku oporabu i odlagalište otpada

Razina postrojenja

Otpad

Nulta stopa otpada upućenog na odlagalište iz proizvodnje i neproizvodnih aktivnosti/lokacija

BEMP 3.3.1.

14

Potrošnja vode po funkcionalnoj jedinici

l/funkcionalna jedinica

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Ukupna količina vode potrošene na razini jednog postrojenja podijeljena s odabranim funkcionalnim jedinicama (npr. brojem proizvedenih automobila)

Razina postrojenja

Voda

Uvedena je strategija za vodu u skladu s priznatim alatom, kao što je inicijativa CEO Water Mandate, koja obuhvaća procjenu nestašice vode

Potrošnja vode na lokaciji mjeri se po lokaciji i po procesu, uz mogućnost upotrebe automatskog softvera

Postavljeni su pragovi za smanjenje onečišćivača u ispuštenoj vodi koji su niži od minimalno propisanih

BEMP-ovi 3.4.1., 3.4.2., 3.4.3.

15

Udio postupaka na postojećim lokacijama naknadno opremljenima uređajima i procesima za uštedu vode

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Broj postupaka na postojećim lokacijama naknadno opremljenima uređajima i procesima za uštedu vode u odnosu na ukupan broj operacija

Razina postrojenja

Voda

Sve nove lokacije projektirane su sa štednom sanitarnom opremom, a postojeće se lokacije u fazama naknadno opremaju uređajima za uštedu vode

BEMP 3.4.2.

16

Udio novih lokacija projektiranih s uređajima i procesima za uštedu vode

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Broj novih lokacija projektiranih s procesima i opremom za uštedu vode u odnosu na ukupan broj novih lokacija

Razina postrojenja

Voda

Sve nove lokacije projektirane su sa štednom sanitarnom opremom, a postojeće se lokacije u fazama naknadno opremaju uređajima za uštedu vode

BEMP 3.4.2.

17

Postotak ukupne potrošnje reciklirane oborinske ili otpadne vode

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Količina vode dobivene recikliranjem u proizvodnom procesu ili vode prikupljene sustavom za skupljanje kišnice koja se upotrebljava u postrojenju

Razina postrojenja

Voda

Primjenjuje se sustav recikliranja vode zatvorene petlje pri čemu se, gdje je to moguće, oporabi najmanje 90 % vode

30 % potreba za vodom pokriva skupljena kišnica, samo u područjima s dostatnom količinom oborina

BEMP 3.4.3.

18

Primjena metodologija za ocjenu usluga ekosustava za vrijednosni lanac

da/ne

% pokrivenosti vrijednosnog lanca

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Primjenjuje se ocjena usluga ekosustava za vrijednosni lanac.

Osim toga, može se izračunati udio vrijednosnog lanca za koji se provodi ocjena usluga ekosustava

Razina poduzeća

Biološka raznolikost

Provodi se preispitivanje ekosustava na visokoj razini u cijelom vrijednosnom lancu, nakon čega slijedi podrobnije preispitivanje ekosustava u utvrđenim područjima visokog rizika

Razvijaju se strategije za ublažavanje problema u utvrđenim prioritetnim područjima opskrbnog lanca u suradnji s lokalnim dionicima i vanjskim stručnjacima

BEMP 3.5.1.

19

Broj projekata ili suradnji ostvarenih s dionicima radi rješavanja pitanjâ biološke raznolikosti

Br.

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Može se pratiti broj raznih projekata koji se provode u suradnji s lokalnim dionicima i stručnjacima koji se bave biološkom raznolikosti

Razina postrojenja

Biološka raznolikost

Uspostavljen je sveobuhvatan plan za biološku raznolikost kako bi se osigurala sustavna integracija biološke raznolikosti mjerenjem, praćenjem i izvješćivanjem

Uspostavljena je suradnja sa stručnjacima i lokalnim dionicima

BEMP 3.5.2.

20

Udio (izravnih) dobavljača prvog reda koji su usklađeni s propisanim normama kako je utvrđeno unutarnjim i vanjskim revizijama

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Postotak (prema broju ili vrijednosti kupljenih proizvoda) (izravnih) dobavljača prvog reda koji su usklađeni s propisanim normama kako je utvrđeno unutarnjim i vanjskim revizijama

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

Svi veći dobavljači moraju imati uspostavljen sustav upravljanja okolišem kako bi bili uzeti u obzir za ugovore o kupnji

Okolišni kriteriji za sva područja utjecaja na okoliš utvrđeni su u ugovoru o kupnji

Svim izravnim dobavljačima šalju se upitnici za samoprocjenu, a reviziju visokorizičnih dobavljača provode treće strane

Poduzimaju se aktivnosti razvoja i edukacije izravnih dobavljača

Utvrđeni su postupci za provedbu u slučaju neusklađenosti

BEMP 3.6.1.

21

Proizvodnja ambalažnog otpada po funkcionalnoj jedinici

kg/funkcionalna jedinica

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Količina proizvedenog ambalažnog otpada podijeljena s odabranim funkcionalnim jedinicama (npr. brojem proizvedenih automobila)

Razina postrojenja

Otpad

—

BEMP 3.6.2.

22

Provedba LCA-a za glavne proizvodne linije kao pomoć u odlučivanju o dizajnu i razvoju

da/ne

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Provodi se LCA za glavne proizvodne linije kao pomoć u odlučivanju o dizajnu i razvoju

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

LCA se provodi za glavne proizvodne linije prema normi ISO 14040:2006 ili istovrijednim normama

BEMP 3.6.3.

23

Poboljšanje okolišnih pokazatelja (CO2, potrošnja energije, zagađenje itd.) u dizajnu novih modela iz glavnih proizvodnih linija u usporedbi s ranijim dizajnima modela

%

Proizvođači motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata

Utvrđuju se poboljšanja okolišnih pokazatelja (CO2, potrošnja energije, zagađenje itd.) u dizajnu novih modela iz glavnih proizvodnih linija u usporedbi s ranijim dizajnima modela. Tim se pokazateljem prati koliko su se poboljšali pojedini pokazatelji za proizvod

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

Postavljaju se ciljevi kako bi se osigurala kontinuirana poboljšanja dizajna novih vozila u pogledu utjecaja na okoliš

BEMP 3.6.3.

GOSPODARENJE OTPADNIM VOZILIMA

24

Stopa prikupljanja određenih proizvoda ili materijala putem mreža za otpadna vozila (%)

%

(prikupljeni proizvodi ili materijali/proizvodi ili materijali stavljeni na tržište)

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

Količina specifičnih proizvoda ili materijala prikupljena putem mreža za otpadna vozila podijeljena s ukupno obrađenom količinom materijala iz otpadnih vozila

Razina poduzeća

Otpad

Učinkovitost materijala

Uspostavljene su suradnje i partnerstva s lokalnim/nacionalnim organizacijama

BEMP 4.1.1.

25

Primjena sustava upravljanja kvalitetom

da/ne

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

U organizaciji koja se bavi obradom otpadnih vozila primjenjuje se certificirani sustav upravljanja kvalitetom

Razina poduzeća

Otpad

Učinkovitost materijala

U organizaciji se primjenjuje certificirani sustav upravljanja kvalitetom

BEMP 4.2.1.

26

Ugradnja komercijalnog stroja za sprečavanje onečišćenja otpadnim vozilima ili ekvivalentne opreme

da/ne

Ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila

U postrojenju je ugrađen komercijalni stroj za sprečavanje onečišćenja otpadnim vozilima ili ekvivalentan stroj

Razina postrojenja

Ukupna proizvodnja otpada na godišnjoj razini

—

BEMP 4.2.1.

27

LCA studije razmatraju se kako bi se utvrdio optimalan tijek materijala ovisno o lokalnim čimbenicima

da/ne

Ovlaštena postrojenja za obradu

LCA studije upotrebljavaju se za utvrđivanje optimalnih tijekova materijala (rastavljanje i recikliranje komponenata naspram recikliranju poslije rezanja) ovisno o lokalnim čimbenicima

Razina poduzeća

Energetska učinkovitost

Učinkovitost materijala

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

—

BEMP 4.2.2.

---

(1)  Znanstveno i političko izvješće javno je dostupno na internetskim stranicama JRC-a na sljedećoj adresi: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_CarManufacturing.pdf. Zaključci o najboljim praksama upravljanja okolišem, njihovoj primjenjivosti te utvrđenim konkretnim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti obuhvaćenima ovim referentnim dokumentom temelje se na nalazima iz znanstvenog i političkog izvješća. U njemu su dostupne sve popratne informacije i tehničke pojedinosti.

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1836/93 od 29. lipnja 1993. o dobrovoljnom sudjelovanju poduzeća industrijskog sektora u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (SL L 168, 10.7.1993., str. 1.).

(3)  Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 114, 24.4.2001., str. 1.).

(4)  U skladu s Prilogom IV. odjeljkom B. točkom (e) Uredbe o EMAS-u, izjava o okolišu mora sadržavati „sažetak dostupnih podataka o uspješnosti organizacije u ostvarivanju njezinih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša s obzirom na njezine značajne učinke na okoliš. Podaci se moraju odnositi na ključne pokazatelje i druge relevantne postojeće okolišne pokazatelje kako su navedeni u odjeljku C”. U Prilogu IV. odjeljku C. navodi se da „svaka organizacija mora sastavljati i godišnja izvješća o svojoj djelotvornosti u pogledu konkretnijih aspekata okoliša kako se utvrđuju u njezinoj izjavi o okolišu i prema potrebi uzeti u obzir sektorske referentne dokumente iz članka 46.”

(5)  Detaljni opisi najboljih praksi i praktične smjernice o njihovoj provedbi mogu se pronaći u „Izvješću o najboljoj praksi” u izdanju Zajedničkog istraživačkog centra, dostupnom na internetskoj adresi http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_CarManufacturing.pdf. Izvješće je na raspolaganju čitateljima koji žele saznati više o najboljim praksama opisanima u tom referentnom dokumentu.

(6)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(7)  BREF-ovi: referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama (engl. Best Available Techniques Reference Document). Dodatne informacije o sadržaju referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama i puno objašnjenje izraza, pokrata i oznaka dokumenata dostupni su na internetskoj stranici Europskog ureda za integrirano sprečavanje i nadzor onečišćenja: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/

(8)  Trenutačno se utvrđuju najbolje prakse upravljanja okolišem za sektor proizvodnje gotovih metalnih proizvoda, a dodatne informacije i ažuriranja objavljuju se na internetskoj stranici: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html.

(9)  Trenutačno se utvrđuju najbolje prakse upravljanja okolišem za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme, a dodatne informacije i ažuriranja objavljuju se na internetskoj stranici: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/eeem.html.

(10)  Direktiva 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima te otpadnim baterijama i akumulatorima i stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (SL L 266, 26.9.2006., str. 1.), poznate kao Direktiva o baterijama.

(11)  OEM-ovi = proizvođači originalne opreme (engl. Original Equipment Manufacturers), tj. proizvođači vozila u kontekstu automobilske industrije.

(12)  ATF-ovi = Ovlaštena postrojenja za obradu kako su definirana u Direktivi 2000/53/EZ o otpadnim vozilima

(13)  Kad je riječ o ovom i nekoliko drugih pokazatelja, pojam „funkcionalna jedinica” označava jedinicu izlaznog proizvoda, aktivnosti ili upotrebe resursa koju je organizacija odabrala da odražava ono što je najrelevantnije u njezinu specifičnom slučaju (i može se prilagoditi ovisno o lokaciji, razmatranom aspektu okoliša itd.). Uobičajeni parametri (obično se broje u referentnom razdoblju, npr. 1 godina) koji se upotrebljavaju u industriji kao funkcionalne jedinice uključuju na primjer:

| — | broj proizvedenih jedinica (vozila, motora, mjenjačkih kutija, dijelova...) |
| --- | --- |

—

broj proizvedenih jedinica (vozila, motora, mjenjačkih kutija, dijelova...)

| — | promet u EUR |
| --- | --- |

—

promet u EUR

| — | dodanu vrijednost u EUR |
| --- | --- |

—

dodanu vrijednost u EUR

| — | količinu izlaznog proizvoda mjerenu u kilogramima |
| --- | --- |

—

količinu izlaznog proizvoda mjerenu u kilogramima

| — | broj zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena |
| --- | --- |

—

broj zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena

| — | odrađene radne sate |
| --- | --- |

—

odrađene radne sate

(14)  Ako se mjeri na detaljnoj razini.

(15)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.), poznata kao Okvirna direktiva o otpadu, uvodi redoslijed prioriteta za djelovanje u svrhu smanjenja količine otpada i upravljanja otpadom. To je poznato kao hijerarhija otpada. Njome je utvrđen glavni prioritet, odnosno sprečavanje nastanka otpada, nakon čega slijedi ponovna uporaba otpada, recikliranje i konačno (energetska) oporaba frakcija otpada koje se ne mogu spriječiti, ponovno upotrijebiti ili reciklirati. Naposljetku, zbrinjavanje otpada treba razmatrati tek kada nije moguće iskoristiti nijedan prethodni kanal.

(16)  Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ne odnosi se posebno na lakirnice (u kojima se mogu ostvariti znatne uštede vode) jer smjernice već postoje u relevantnim BREF-ovima (površinska obrada upotrebom organskih otapala (STS), površinska obrada metala i plastike (STM)).

(17)  Vidjeti odjeljak 3.3.1.

(18)  Ključni pokazatelji EMAS-a navedeni su u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 1221/2009 (odjeljak C.2.)

(19)  Brojevi se odnose na odjeljke u ovom dokumentu

---

| 18.1.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 17/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 17/94

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/63

оd 19. prosinca 2018.

o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (1), a posebno njezin članak 46. stavak 1.,

budući da:

| (1) | na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija ima obvezu izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Tim dokumentima moraju biti obuhvaćene najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke djelotvornosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1221/2009 moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija ima obvezu izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Tim dokumentima moraju biti obuhvaćene najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke djelotvornosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1221/2009 moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.

| (2) | Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti plan rada u okviru kojeg je utvrđen okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja utvrđen je kao prioritetni sektor. |
| --- | --- |

(2)

Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti plan rada u okviru kojeg je utvrđen okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” (2) sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja utvrđen je kao prioritetni sektor.

| (3) | Sektorski referentni dokument za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja trebao bi biti usmjeren na najbolje prakse, pokazatelje i referentne vrijednosti za proizvođače električne i elektroničke opreme. U njemu bi, na temelju najbolje prakse upravljanja okolišem za sektor, trebalo utvrditi konkretne mjere za poboljšanje općeg upravljanja okolišem poduzeća u sektoru u tri glavna područja: proizvodnim procesima, upravljanju lancem opskrbe i djelovanjima kojima se podržava kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(3)

Sektorski referentni dokument za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja trebao bi biti usmjeren na najbolje prakse, pokazatelje i referentne vrijednosti za proizvođače električne i elektroničke opreme. U njemu bi, na temelju najbolje prakse upravljanja okolišem za sektor, trebalo utvrditi konkretne mjere za poboljšanje općeg upravljanja okolišem poduzeća u sektoru u tri glavna područja: proizvodnim procesima, upravljanju lancem opskrbe i djelovanjima kojima se podržava kružno gospodarstvo.

| (4) | Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske unije.

| (5) | Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sektorski referentni dokument o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja za potrebe Uredbe (EZ) br. 1221/2009 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 19. svibnja 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 342, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  
  SL C 358, 8.12.2011., str. 2.

2

---

PRILOG

1.   UVOD

Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću (1) („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije.

Mjerodavni pravni kontekst

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 (2). Naknadno su izvršene dvije velike revizije EMAS-a:

| — | Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

| — | Uredbom (EZ) br. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1221/2009.

Važan novi element u najnovijoj reviziji, koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010., jest članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata (SRD). Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), okolišne pokazatelje za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina djelotvornosti.

Kako tumačiti ovaj dokument i služiti se njime

Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) sustav je u kojem dobrovoljno sudjeluju organizacije koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša. Unutar tog okvira, ovim se sektorskim referentnim dokumentom daju konkretne smjernice za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja i predstavlja se niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.

Dokument je sastavila Europska komisija s pomoću doprinosa zainteresiranih strana. Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz tog sektora, pod vodstvom JRC-a, na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske okolišne pokazatelje i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine ekološke djelotvornosti koje postižu najučinkovitije organizacije u navedenom sektoru.

Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju ekološku djelotvornost dajući im ideje i nadahnuće te praktične i tehničke smjernice.

Ovaj sektorski referentni dokument u prvom je redu namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele saznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost. Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama u sektoru proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja kako bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte okoliša te pronašle informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim pokazateljima za mjerenje svoje ekološke djelotvornosti i o mjerilima izvrsnosti.

Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti sektorske referentne dokumente u obzir

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:

| 1. | pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):

  organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s relevantnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost; |
| --- | --- |

1.

pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):

organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s relevantnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost;

| 2. | pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.):







  (a) | organizacije bi pri izboru pokazatelja (4) koje će upotrebljavati za izvješćivanje o ekološkoj djelotvornosti trebale uzeti u obzir relevantne sektorske okolišne pokazatelje u sektorskom referentnom dokumentu.
  Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najznačajniji; |
| --- | --- | --- |

2.

pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.):

(a)

organizacije bi pri izboru pokazatelja (4) koje će upotrebljavati za izvješćivanje o ekološkoj djelotvornosti trebale uzeti u obzir relevantne sektorske okolišne pokazatelje u sektorskom referentnom dokumentu.

Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najznačajniji;

| (b) | pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima koji karakteriziraju djelotvornost organizacije s obzirom na okoliš, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(b)

pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima koji karakteriziraju djelotvornost organizacije s obzirom na okoliš, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.

Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (koja ukazuju na razinu ekološke djelotvornosti koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti. Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.

Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao značajni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.

Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao značajni niti ih opisati u izjavi o okolišu.

Sudjelovanje u sustavu EMAS trajan je proces. Svaki put kad organizacija namjerava poboljšati svoju ekološku djelotvornost (te je preispituje), treba konzultirati sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi vidjela kojim se daljnjim pitanjima može postupno početi baviti.

Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o okolišu uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji je način to učinila (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).

Pri provođenju revizije organizacija akreditiranim okolišnim procjeniteljima mora dostaviti dokaz o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analize utjecaja na okoliš i uzeti u obzir. Okolišni procjenitelji ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje ekološke djelotvornosti.

S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza. Procjenitelji, konkretno, neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih okolišnih pokazatelja i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš. Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju djelotvornosti.

Struktura sektorskog referentnog dokumenta

Ovaj se dokument sastoji od četiri poglavlja. U prvom se poglavlju predstavlja pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene SRD-a. U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem (5), zajedno s informacijama o njihovoj primjenjivosti. Kad god je to moguće, navedeni su i posebni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem. Međutim, definiranje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem zbog ograničene dostupnosti podataka ili zato što posebni uvjeti svakog trgovačkog društva i/ili pogona (vrsta proizvedene električne i elektroničke opreme i uređaja u rasponu od velikih kućanskih uređaja do male i mikroelektroničke opreme, zatim oblik trgovanja – među poduzećima ili između poduzeća i potrošača, raznolikost procesa koji se provode u svakom proizvodnom pogonu itd.) variraju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla. Čak i ako su mjerila izvrsnosti navedena, nisu zamišljena kao ciljne vrijednosti koje trebaju postići sva trgovačka društva ili parametri za usporedbu ekološke djelotvornosti među društvima ovog sektora, nego kao mjera onoga što je moguće kako bi se pojedinim društvima pomoglo ocijeniti vlastiti napredak i kako bi ih se motiviralo na daljnje poboljšanje. Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava sveobuhvatnu tablicu s najrelevantnijim okolišnim pokazateljima, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.

2.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj referentni dokument odnosi se na ekološku djelotvornost sektora proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEE). Ciljna su skupina ovog dokumenta trgovačka društva koja pripadaju sektoru proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja tj. sljedećim oznakama NACE (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti utvrđenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6)):

| — | 26 – Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda, |
| --- | --- |

—

26 – Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda,

| — | 27 – Proizvodnja električne opreme, |
| --- | --- |

—

27 – Proizvodnja električne opreme,

| — | 28.12, 28.13 – Proizvodnja hidrauličnih pogonskih uređaja i ostalih crpki i kompresora, |
| --- | --- |

—

28.12, 28.13 – Proizvodnja hidrauličnih pogonskih uređaja i ostalih crpki i kompresora,

| — | 28.22 – Proizvodnja uređaja za dizanje i prenošenje, |
| --- | --- |

—

28.22 – Proizvodnja uređaja za dizanje i prenošenje,

| — | 28.23 – Proizvodnja uredskih strojeva i opreme. |
| --- | --- |

—

28.23 – Proizvodnja uredskih strojeva i opreme.

Ovaj referentni dokument obuhvaća mjere koje proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO) mogu provoditi kako bi postigli poboljšanja ekološke djelotvornosti u cijelom vrijednosnom lancu EEO-a, kako je navedeno na slici dolje. Na slici strelice prikazuju ključne tokove materijala među različitim akterima u vrijednosnom lancu, a izrazi „izravni” i „neizravni” koriste se za razlikovanje djelatnosti nad kojima proizvođač ima potpunu kontrolu („izravni aspekti okoliša”) i onih koje proizlaze iz interakcije s trećim stranama i na koje proizvođač EEO-a može utjecati u razumnoj mjeri („neizravni aspekti okoliša”).

Pregled ključnih tokova materijala u vrijednosnom lancu proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO)

Image 2

Ovaj referentni dokument podijeljen je na tri glavna odjeljka (tablica 2-1.) koji obuhvaćaju, iz perspektive proizvođača, glavne aspekte okoliša u vrijednosnom lancu električne i elektroničke opreme i uređaja.

Tablica 2-1.

Struktura referentnog dokumenta za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja i glavni aspekti okoliša koji su u njemu obrađeni

| Odjeljak | Opis | Glavni aspekti okoliša koji su u njemu obrađeni |
| --- | --- | --- |
| 3.1 | Najbolje prakse upravljanja okolišem za proizvodne procese |

Odjeljak

Opis

Glavni aspekti okoliša koji su u njemu obrađeni

3.1

Najbolje prakse upravljanja okolišem za proizvodne procese

Ovaj odjeljak obuhvaća aktivnosti koje se odnose na osnovne operacije u proizvodnji električne i elektroničke opreme i uređaja.

Proizvodnja i montaža komponenata

Sklapanje završnog proizvoda

Infrastruktura pogona

Upravljanje lokacijom

| 3.2 | Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje lancem opskrbe |
| --- | --- |

3.2

Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje lancem opskrbe

Ovaj odjeljak odnosi se na upravljanje lancem opskrbe koje obavljaju proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja. Usmjeren je na aktivnosti koje društva u tom sektoru mogu uspostaviti kako bi održivo dobavljala sirovine, zamijenila opasne tvari i smanjila učinke na biološku raznolikost u svojem lancu opskrbe.

Dobavljanje sirovina i komponenata

Komunikacija s dobavljačima i upravljanje njima

Dizajn proizvoda

| 3.3 | Najbolje prakse upravljanja okolišem za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva |
| --- | --- |

3.3

Najbolje prakse upravljanja okolišem za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva

Ovaj se odjeljak odnosi na upravljačke i strateške prakse koje proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja mogu provoditi za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva, kao što su promjena praksa povezanih s dizajnom, ponovna proizvodnja proizvoda ili razvijanje održivijih poslovnih modela.

Dizajn proizvoda/razvoj poslovnih modela

Upravljanje nakon isteka životnog vijeka

Aspekti okoliša prikazani u tablici 2-2. odabrani su kao oni koji su najčešće relevantni u tom sektoru. Međutim, aspekti okoliša kojima trebaju upravljati određena trgovačka društva trebali bi se ocjenjivati pojedinačno.

Tablica 2-2.

Najrelevantniji aspekti okoliša i povezani glavni izazovi u području okoliša u ovom dokumentu

| Najrelevantniji aspekti okoliša | Povezani glavni izazovi u području okoliša |
| --- | --- |
| Proizvodnja i montaža komponenata | Učinkovitost resursa
  Voda
  Otpad
  Emisije u zrak
  Tlo
  Energija i klimatske promjene
  Opasne tvari
  Biološka raznolikost |
| Sklapanje završnog proizvoda | Energija i klimatske promjene |
| Infrastruktura pogona | Učinkovitost resursa
  Voda
  Otpad
  Emisije u zrak
  Energija i klimatske promjene
  Biološka raznolikost |
| Upravljanje lokacijom | Voda
  Otpad
  Emisije u zrak
  Tlo
  Energija i klimatske promjene
  Biološka raznolikost |
| Utvrđivanje izvora materijala i komponenata | Učinkovitost resursa
  Energija i klimatske promjene
  Biološka raznolikost |
| Komunikacija s dobavljačima i upravljanje njima | Učinkovitost resursa
  Energija i klimatske promjene
  Opasne tvari |
| Dizajn proizvoda/razvoj poslovnih modela | Učinkovitost resursa
  Voda
  Otpad
  Emisije u zrak
  Energija i klimatske promjene
  Opasne tvari |
| Upravljanje nakon isteka životnog vijeka | Učinkovitost resursa
  Otpad |

Najrelevantniji aspekti okoliša

Povezani glavni izazovi u području okoliša

Proizvodnja i montaža komponenata

Učinkovitost resursa

Voda

Otpad

Emisije u zrak

Tlo

Energija i klimatske promjene

Opasne tvari

Biološka raznolikost

Sklapanje završnog proizvoda

Energija i klimatske promjene

Infrastruktura pogona

Učinkovitost resursa

Voda

Otpad

Emisije u zrak

Energija i klimatske promjene

Biološka raznolikost

Upravljanje lokacijom

Voda

Otpad

Emisije u zrak

Tlo

Energija i klimatske promjene

Biološka raznolikost

Utvrđivanje izvora materijala i komponenata

Učinkovitost resursa

Energija i klimatske promjene

Biološka raznolikost

Komunikacija s dobavljačima i upravljanje njima

Učinkovitost resursa

Energija i klimatske promjene

Opasne tvari

Dizajn proizvoda/razvoj poslovnih modela

Učinkovitost resursa

Voda

Otpad

Emisije u zrak

Energija i klimatske promjene

Opasne tvari

Upravljanje nakon isteka životnog vijeka

Učinkovitost resursa

Otpad

3.   NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE ELEKTRIČNE I ELEKTRONIČKE OPREME I UREĐAJA

3.1   Najbolje prakse upravljanja okolišem za proizvodne procese

Ovaj je odjeljak važan za proizvođače EEO-a.

3.1.1   Energetski učinkovita tehnologija čistog prostora

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je na najmanju moguću mjeru potrošnje energije za čiste prostore. To se može postići provedbom sljedećih mjera:

| — | ispravnog definiranja kapaciteta objekta čistog prostora i dimenzioniranja opreme u skladu s tim. Smanjenje na najmanju moguću mjeru cilj je za svu opremu, osim za rashladne tornjeve i pasivne sastavne dijelove (cijevi i vodove) koji mogu biti većeg kapaciteta kako bi se uštedjela energija. Povećanje njihova kapaciteta poboljšava učinak rashladnog uređaja i omogućuje uporabu manjih ventilatora i pumpa, |
| --- | --- |

—

ispravnog definiranja kapaciteta objekta čistog prostora i dimenzioniranja opreme u skladu s tim. Smanjenje na najmanju moguću mjeru cilj je za svu opremu, osim za rashladne tornjeve i pasivne sastavne dijelove (cijevi i vodove) koji mogu biti većeg kapaciteta kako bi se uštedjela energija. Povećanje njihova kapaciteta poboljšava učinak rashladnog uređaja i omogućuje uporabu manjih ventilatora i pumpa,

| — | smanjenja razlika u tlaku između čistog prostora i okoline i prilagodbe volumena zraka potražnji kako bi se smanjila potrošnja električne energije ventilatora, |
| --- | --- |

—

smanjenja razlika u tlaku između čistog prostora i okoline i prilagodbe volumena zraka potražnji kako bi se smanjila potrošnja električne energije ventilatora,

| — | omogućavanja širih radnih raspona za temperaturu i relativnu vlažnost čistog prostora. Širi radni rasponi dovode do smanjenja potrošnje energije za hlađenje, prethodno zagrijavanje i odvlaživanje ulaznog zraka, |
| --- | --- |

—

omogućavanja širih radnih raspona za temperaturu i relativnu vlažnost čistog prostora. Širi radni rasponi dovode do smanjenja potrošnje energije za hlađenje, prethodno zagrijavanje i odvlaživanje ulaznog zraka,

| — | određivanja niže brzine protoka zraka na površini filtra (7) kombiniranjem većih jedinica za obradu zraka s manjim ventilatorima koji omogućuju da se protok zraka održava na nižoj brzini, |
| --- | --- |

—

određivanja niže brzine protoka zraka na površini filtra (7) kombiniranjem većih jedinica za obradu zraka s manjim ventilatorima koji omogućuju da se protok zraka održava na nižoj brzini,

| — | određivanja najniže moguće stope izmjene zraka smanjenjem toplinskog opterećenja i stvarne proizvodnje čestica u čistom prostoru, |
| --- | --- |

—

određivanja najniže moguće stope izmjene zraka smanjenjem toplinskog opterećenja i stvarne proizvodnje čestica u čistom prostoru,

| — | iskorištavanja svih mogućnosti za smanjenje toplinskog opterećenja proizvedenog u čistom prostoru i oporabu otpadne topline opreme za obradu. Oporabljena otpadna toplina može se upotrijebiti, na primjer, za ponovno zagrijavanje ulaznog zraka, |
| --- | --- |

—

iskorištavanja svih mogućnosti za smanjenje toplinskog opterećenja proizvedenog u čistom prostoru i oporabu otpadne topline opreme za obradu. Oporabljena otpadna toplina može se upotrijebiti, na primjer, za ponovno zagrijavanje ulaznog zraka,

| — | uporabe visokoučinkovitih komponenata, kao što su ventilatorski motori, pumpe i rashladni uređaji s pogonom promjenjive frekvencije kako bi se omogućio bolji odgovor na promjenjivo opterećenje čistog prostora, |
| --- | --- |

—

uporabe visokoučinkovitih komponenata, kao što su ventilatorski motori, pumpe i rashladni uređaji s pogonom promjenjive frekvencije kako bi se omogućio bolji odgovor na promjenjivo opterećenje čistog prostora,

| — | izbjegavanja prekomjernog pročišćavanja vode potrebne za aktivnosti povezane s čistim prostorom uz poštovanje specifikacija tražene klasifikacije čistog prostora, bez pretjerano visokih sigurnosnih ograničenja. |
| --- | --- |

—

izbjegavanja prekomjernog pročišćavanja vode potrebne za aktivnosti povezane s čistim prostorom uz poštovanje specifikacija tražene klasifikacije čistog prostora, bez pretjerano visokih sigurnosnih ograničenja.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem općenito je primjenjiva na sve proizvođače EEO-a čije poslovanje uključuje čisti prostor.

U novoizgrađenim objektima čistih prostora stopa izmjene zraka može biti niža od preporučenog raspona stope izmjene zraka prema klasifikaciji čistog prostora, ali treba uložiti napore kako bi se osigurali i prilagodili zahtjevi u pogledu kvalitete. Kod postojećih objekata čistog prostora mogu se primijeniti kontrola temeljena na broju čestica i stalno praćenje kako bi se smanjile vrijednosti stope izmjene zraka.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju tiskanih pločica (kWh/m2 obrađene tiskane pločice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i1)

Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju tiskanih pločica (kWh/m2 obrađene tiskane pločice)

| (i2) | Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju poluvodiča i/ili integriranih krugova (kWh/cm2 silicijskih pločica) |
| --- | --- |

(i2)

Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju poluvodiča i/ili integriranih krugova (kWh/cm2 silicijskih pločica)

| (i3) | Stopa izmjene zraka (broj/sat) |
| --- | --- |

(i3)

Stopa izmjene zraka (broj/sat)

| (i4) | Koeficijent učinkovitosti ugrađene opreme za hlađenje (kWh proizvedene energije hlađenja/kWh iskorištene energije) |
| --- | --- |

(i4)

Koeficijent učinkovitosti ugrađene opreme za hlađenje (kWh proizvedene energije hlađenja/kWh iskorištene energije)

| (i5) | Provodljivost vode (μS/cm) |
| --- | --- |

(i5)

Provodljivost vode (μS/cm)

Nije primjenjivo

3.1.2   Energetski učinkovita tehnologija hlađenja

Najbolja je praksa upravljanja okolišem smanjenje potrebe za hlađenjem i poboljšanje energetske učinkovitosti sustava za hlađenje koji se upotrebljavaju u proizvodnim procesima i proizvodnim halama. To se može postići primjenom sljedećih mjera:

| — | ocjene i optimizacije potrebne razine temperature za svaki proces i prostorije/prostore za koje je potrebno hlađenje, |
| --- | --- |

—

ocjene i optimizacije potrebne razine temperature za svaki proces i prostorije/prostore za koje je potrebno hlađenje,

| — | uporabe kaskada hlađenja dijeljenjem postojećeg rashladnog kruga na dvije razine temperature ili više njih, |
| --- | --- |

—

uporabe kaskada hlađenja dijeljenjem postojećeg rashladnog kruga na dvije razine temperature ili više njih,

| — | provedbe tehnika slobodnog hlađenja. Različite relevantne tehnološke mogućnosti uključuju izravno hlađenje s protočnim hladnijim vanjskim zrakom, slobodno suho hlađenje pri kojem se ciklus vode hladi vanjskim zrakom i slobodno mokro hlađenje (rashladni toranj), |
| --- | --- |

—

provedbe tehnika slobodnog hlađenja. Različite relevantne tehnološke mogućnosti uključuju izravno hlađenje s protočnim hladnijim vanjskim zrakom, slobodno suho hlađenje pri kojem se ciklus vode hladi vanjskim zrakom i slobodno mokro hlađenje (rashladni toranj),

| — | uporabe ventilacijskog sustava za povrat topline za hlađenje i odvlaživanje ulaznog okolnog zraka, |
| --- | --- |

—

uporabe ventilacijskog sustava za povrat topline za hlađenje i odvlaživanje ulaznog okolnog zraka,

| — | uporabe apsorpcijske tehnologije hlađenja kao alternative kompresijskim rashladnim uređajima. Otpadna toplina može se upotrebljavati kako bi se omogućila termalna kompresija rashladnog sredstva. |
| --- | --- |

—

uporabe apsorpcijske tehnologije hlađenja kao alternative kompresijskim rashladnim uređajima. Otpadna toplina može se upotrebljavati kako bi se omogućila termalna kompresija rashladnog sredstva.

Primjenjivost

Mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti hlađenja općenito su primjenjive na trgovačka društva za proizvodnju EEO-a.

Kako bi bilo moguće slobodno hlađenje, razina temperature povratnog protoka sustava za hlađenje mora biti iznad vanjske temperature te u vanjskom prostoru proizvodne lokacije mora biti dostupno dovoljno prostora.

Apsorpcijsko hlađenje primjenjivo je ako je izvor otpadne topline ili obnovljive topline trajno dostupan na mjestu proizvodnje ili u njegovoj okolini.

Ekonomska opravdanost predloženih mjera u velikoj mjeri ovisi o postojanju cjelogodišnjeg opterećenja hlađenja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i6) | Koeficijent učinkovitosti za pojedinačnu opremu za hlađenje (kW osigurane snage hlađenja/kW iskorištene snage) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i6)

Koeficijent učinkovitosti za pojedinačnu opremu za hlađenje (kW osigurane snage hlađenja/kW iskorištene snage)

| (i7) | Koeficijent učinkovitosti sustava uključujući energiju koja je potrebna za rad dodatne opreme sustava za hlađenje, npr. pumpi (kW osigurane snage hlađenja/kW iskorištene snage) |
| --- | --- |

(i7)

Koeficijent učinkovitosti sustava uključujući energiju koja je potrebna za rad dodatne opreme sustava za hlađenje, npr. pumpi (kW osigurane snage hlađenja/kW iskorištene snage)

| (i8) | Upotreba kaskada hlađenja (da/ne) |
| --- | --- |

(i8)

Upotreba kaskada hlađenja (da/ne)

| (i9) | Upotreba slobodnog hlađenja (da/ne) |
| --- | --- |

(i9)

Upotreba slobodnog hlađenja (da/ne)

| (i10) | Upotreba ventilatora za povrat topline (da/ne) |
| --- | --- |

(i10)

Upotreba ventilatora za povrat topline (da/ne)

| (i11) | Upotreba apsorpcijskih rashladnih uređaja (da/ne) |
| --- | --- |

(i11)

Upotreba apsorpcijskih rashladnih uređaja (da/ne)

| (i12) | Potrošnja energije sustava za hlađenje po jedinici prometa (kWh/EUR) |
| --- | --- |

(i12)

Potrošnja energije sustava za hlađenje po jedinici prometa (kWh/EUR)

Nije primjenjivo

3.1.3   Energetski učinkovito lemljenje

Najbolja je praksa upravljanja okolišem poboljšanje energetske učinkovitosti aktivnosti lemljenja metodom reflow.

Za postojeću opremu za lemljenje najbolja je praksa upravljanja okolišem sljedeće:

| — | maksimalno povećanje propusne moći postojeće opreme za lemljenje metodom reflow kako bi se smanjila specifična potrošnja električne energije po četvornom metru proizvedenih tiskanih pločica. To se postiže optimizacijom brzine prijenosnice za liniju lemljenja, uz istodobno održavanje zone prihvatljivog postupka, |
| --- | --- |

—

maksimalno povećanje propusne moći postojeće opreme za lemljenje metodom reflow kako bi se smanjila specifična potrošnja električne energije po četvornom metru proizvedenih tiskanih pločica. To se postiže optimizacijom brzine prijenosnice za liniju lemljenja, uz istodobno održavanje zone prihvatljivog postupka,

| — | postavljanje dodatne izolacije na opremu za lemljenje. |
| --- | --- |

—

postavljanje dodatne izolacije na opremu za lemljenje.

Za novu opremu za lemljenje najbolja je praksa upravljanja okolišem sljedeće:

| — | odabir opreme s i. poboljšanim sustavom za upravljanje snagom (npr. dostupno stanje pripravnosti ili stanje mirovanja), ii. fleksibilnim sustavom za hlađenje koji omogućuje prebacivanje između unutarnje i vanjske jedinice za hlađenje i omogućuje povrat otpadne topline i iii. poboljšanim sustavom za praćenje i kontrolu potrošnje tekućeg dušika, |
| --- | --- |

—

odabir opreme s i. poboljšanim sustavom za upravljanje snagom (npr. dostupno stanje pripravnosti ili stanje mirovanja), ii. fleksibilnim sustavom za hlađenje koji omogućuje prebacivanje između unutarnje i vanjske jedinice za hlađenje i omogućuje povrat otpadne topline i iii. poboljšanim sustavom za praćenje i kontrolu potrošnje tekućeg dušika,

| — | uporaba ventilatorskih motora s istosmjernom strujom umjesto motora s izmjeničnom strujom kako bi se odvojeno regulirale brzine različitih motora. |
| --- | --- |

—

uporaba ventilatorskih motora s istosmjernom strujom umjesto motora s izmjeničnom strujom kako bi se odvojeno regulirale brzine različitih motora.

Za postojeće sustave i za novu opremu za lemljenje, najbolja je praksa upravljanja okolišem:

| — | izbjegavanje uporabe tekućeg dušika za manje osjetljive primjene, kao što su sklopovi niske složenosti. |
| --- | --- |

—

izbjegavanje uporabe tekućeg dušika za manje osjetljive primjene, kao što su sklopovi niske složenosti.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na proizvođače EEO-a s aktivnostima lemljenja metodom reflow i posebno je važna za proizvodnju tiskanih pločica (PCB-i).

Mjere za novu opremu za lemljenje primjenjive su kada se donese odluka o ugrađivanju nove linije za lemljenje metodom reflow. Povrat ulaganja znatno ovisi o povećanju proizvodnje, učinku i zahtjevima u pogledu održavanja, a ne o uštedama energije.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i13) | Ukupna potražnja za energijom po jedinici površine obrađene tiskane pločice (kWh električne energije/m2 tiskane pločice); |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i13)

Ukupna potražnja za energijom po jedinici površine obrađene tiskane pločice (kWh električne energije/m2 tiskane pločice);

| (i14) | Potrošnja dušika po jedinici površine obrađene tiskane pločice (kg dušika/m2 tiskane pločice). |
| --- | --- |

(i14)

Potrošnja dušika po jedinici površine obrađene tiskane pločice (kg dušika/m2 tiskane pločice).

Nije primjenjivo

3.1.4   Recikliranje bakra iz procesnih kemikalija na lokaciji

Najbolja je praksa upravljanja okolišem oporaba bakra iz procesnih agensa za jetkanje koji se koriste u proizvodnji tiskanih pločica elektrolizom. Time se omogućuje oporaba visokokvalitetnog bakra, smanjenje upotrijebljene količine agensa za jetkanje i ponovna uporaba vode.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na pogone za proizvodnju tiskanih pločica. Međutim, ekonomska izvedivost u velikoj mjeri ovisi o opsegu proizvodnje i, stoga, o količini visokokvalitetnoga bakra koji se može oporabiti (npr. više od 60 t bakra godišnje). Daljnje je ograničenje prostor potreban za sustav recikliranja na lokaciji, čija je veličina između 50 m2 i 80 m2, ovisno o rasporedu postrojenja i obujmu međuspremnika. Međutim, taj se prostor ne mora nužno nalaziti uz proces jetkanja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i15) | Uveden sustav za recikliranje bakra na lokaciji (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i15)

Uveden sustav za recikliranje bakra na lokaciji (da/ne)

| (i16) | Količina recikliranog bakra iz procesnih agensa za jetkanje (t/godina) |
| --- | --- |

(i16)

Količina recikliranog bakra iz procesnih agensa za jetkanje (t/godina)

Nije primjenjivo

3.1.5   Kaskadni sustavi za ispiranje

Najbolja praksa upravljanja okolišem smanjivanje je potrošnje vode u trgovačkim društvima za proizvodnju tiskanih pločica EEO-a postavljanjem višestrukih kaskadnih sustava za ispiranje s četiri faze ili više njih.

Uz to, najbolja je praksa upravljanja okolišem optimizacija korištenja vode, npr. namještanjem dovoda vode u kade za ispiranje prema zahtjevima u pogledu kvalitete specifičnima za postupak i ponovnom uporabom vode za ispiranje u različitim fazama postupka.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na trgovačka društva za proizvodnju tiskanih pločica. Mjere optimizacije i postavljanje višestrukih kaskadnih sustava za ispiranje s najmanje četiri faze mogu se primjenjivati u postojećim i u novim pogonima. U slučaju kaskadnih sustava za ispiranje s četiri faze ili više njih, raspoloživi prostor može predstavljati određena ograničenja.

Kaskadni sustavi za ispiranje s pet faza najviše su primjenjivi kod sustava s visokom propusnom moći stroja ili s jako koncentriranim elektrolitima te se trebaju uzeti u obzir sljedeći dodatni ograničavajući čimbenici:

| — | visoko koncentrirana voda za ispiranje dovodi do veće upotrebe kemikalija i više vremena koje je potrebno za sedimentaciju u deionizaciji za pročišćavanje otpadnih voda, |
| --- | --- |

—

visoko koncentrirana voda za ispiranje dovodi do veće upotrebe kemikalija i više vremena koje je potrebno za sedimentaciju u deionizaciji za pročišćavanje otpadnih voda,

| — | zagrijavanje vode za ispiranje u kadi zbog povećanog broja pumpa i povećane mogućnosti kontaminacije mikrobima, |
| --- | --- |

—

zagrijavanje vode za ispiranje u kadi zbog povećanog broja pumpa i povećane mogućnosti kontaminacije mikrobima,

| — | kontaminacija mikrobima treba se smanjiti primjenom primjerenih metoda za dezinfekciju vode. |
| --- | --- |

—

kontaminacija mikrobima treba se smanjiti primjenom primjerenih metoda za dezinfekciju vode.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i17) | Ukupna potrošnja vode u proizvodnom pogonu (l/m2 proizvedene tiskane pločice) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i17)

Ukupna potrošnja vode u proizvodnom pogonu (l/m2 proizvedene tiskane pločice)

| (i18) | Udio kaskadnih sustava za ispiranje s četiri faze ili pet faza u ukupnom broju postrojenja za ispiranje (%) |
| --- | --- |

(i18)

Udio kaskadnih sustava za ispiranje s četiri faze ili pet faza u ukupnom broju postrojenja za ispiranje (%)

| (i19) | Potrošnja vode u kaskadnim sustavima za ispiranje s četiri faze ili pet faza u usporedbi s potrošnjom vode u kaskadnim sustavima za ispiranje s tri faze (%) |
| --- | --- |

(i19)

Potrošnja vode u kaskadnim sustavima za ispiranje s četiri faze ili pet faza u usporedbi s potrošnjom vode u kaskadnim sustavima za ispiranje s tri faze (%)

| (i20) | Uveden kaskadni sustav za ispiranje s pet faza (da/ne) |
| --- | --- |

(i20)

Uveden kaskadni sustav za ispiranje s pet faza (da/ne)

| (b1) | Najmanje 50 % postrojenja za ispiranje opremljeno je kaskadnim sustavom za ispiranje s četiri faze ili više njih |
| --- | --- |

(b1)

Najmanje 50 % postrojenja za ispiranje opremljeno je kaskadnim sustavom za ispiranje s četiri faze ili više njih

3.1.6   Smanjivanje na najnižu razinu emisija perfluoriranih spojeva

Najbolja je praksa upravljanja okolišem smanjenje emisija perfluoriranih spojeva (PFC) u pogonima za proizvodnju poluvodiča primjena sljedećih mjera:

| — | zamjene plinova PFC-a s visokim potencijalom globalnog zagrijavanja s drugima s nižim potencijalom globalnog zagrijavanja, npr. zamjena C2F6 s C3F8 za čišćenje komore za taloženje kemijskim parama (CVD), |
| --- | --- |

—

zamjene plinova PFC-a s visokim potencijalom globalnog zagrijavanja s drugima s nižim potencijalom globalnog zagrijavanja, npr. zamjena C2F6 s C3F8 za čišćenje komore za taloženje kemijskim parama (CVD),

| — | optimizacije postupka čišćenja komore za CVD kako bi se povećao faktor konverzije upotrijebljenih plinova PFC-a te kako bi se izbjeglo ispuštanje neiskorištenih plinova PFC-a nakon postupka čišćenja komore. Zbog toga je potrebno praćenje emisija i prilagođavanje operativnih parametara, kao što su tlak i temperatura komore, stope protoka plina za čišćenje plazmom i omjeri plinova u slučaju da se upotrebljavaju smjese plinova PFC-a. |
| --- | --- |

—

optimizacije postupka čišćenja komore za CVD kako bi se povećao faktor konverzije upotrijebljenih plinova PFC-a te kako bi se izbjeglo ispuštanje neiskorištenih plinova PFC-a nakon postupka čišćenja komore. Zbog toga je potrebno praćenje emisija i prilagođavanje operativnih parametara, kao što su tlak i temperatura komore, stope protoka plina za čišćenje plazmom i omjeri plinova u slučaju da se upotrebljavaju smjese plinova PFC-a.

| — | upotrebe tehnologije čišćenja plazmom dalje od izvora plazme koja zamjenjuje upotrebu plinova PFC-a na lokaciji (npr. C2F6 i CF4) s udaljenim NF3. U tom procesu plazma odvaja NF3 prije ulaska u procesnu komoru i stoga se on učinkovitije upotrebljava te ga se vrlo malo ispušta iz procesne komore nakon čišćenja, |
| --- | --- |

—

upotrebe tehnologije čišćenja plazmom dalje od izvora plazme koja zamjenjuje upotrebu plinova PFC-a na lokaciji (npr. C2F6 i CF4) s udaljenim NF3. U tom procesu plazma odvaja NF3 prije ulaska u procesnu komoru i stoga se on učinkovitije upotrebljava te ga se vrlo malo ispušta iz procesne komore nakon čišćenja,

| — | postavljanja tehnika za smanjenje emisija na mjestu upotrebe, kao što su: plamenik za pročišćavanje ugrađen nakon vakuumske pumpe ili mali izvor plazme ugrađen prije vakuumske pumpe, koji se upotrebljavaju za smanjenje emisija PFC-a od jetkanja plazmom. |
| --- | --- |

—

postavljanja tehnika za smanjenje emisija na mjestu upotrebe, kao što su: plamenik za pročišćavanje ugrađen nakon vakuumske pumpe ili mali izvor plazme ugrađen prije vakuumske pumpe, koji se upotrebljavaju za smanjenje emisija PFC-a od jetkanja plazmom.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva u pogonima za proizvodnju poluvodiča uz upotrebu plinova PFC-a. Međutim, posebne mjere koje se mogu provoditi u pogonu trebale bi se ocjenjivati pojedinačno.

Optimizacija postupka općenito je primjenjiva i može biti djelotvorna mjera u postojećim objektima i u novoizgrađenim komorama za CVD. To je jedina mjera kojom se štedi i na troškovima, s obzirom na to da može omogućiti nižu potrošnju plina i bolji protok.

Zamjena plinova PFC-a često je tehnički neizvediva, posebno za jetkanje plazmom.

Tehnologija čišćenja plazmom dalje od izvora plazme uz upotrebu NF3 općenito je primjenjiva u proizvodnim pogonima. Međutim, njezina primjena može zahtijevati zamjenu opreme za obradu. Stoga je izvedivije primijeniti je pri izgradnji novog proizvodnog pogona ili obnovi zastarjele opreme za obradu.

Kad je riječ o tehnikama za smanjenje emisija na mjestu upotrebe, uobičajeniji su sustavi plamenika za pročišćavanje. Ograničenja povezana s primjenjivošću sustava plamenika za pročišćavanje su prostor, postojeća infrastruktura i troškovi. Jedno je od glavnih ograničenja uređaja za smanjenje emisija s pomoću plazme njihov niski kapacitet obrade protoka.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i21) | Normalizirana stopa emisija za emisije perfluoriranih spojeva (kg CO2 eq/cm2) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i21)

Normalizirana stopa emisija za emisije perfluoriranih spojeva (kg CO2 eq/cm2)

| (i22) | Smanjenje na najmanju moguću mjeru emisija PFC-a primjenom jedne od sljedećih tehnika (da/ne):






  — | zamjena plinova PFC-a s visokim potencijalom globalnog zagrijavanja s drugima s nižim potencijalom globalnog zagrijavanja |
| --- | --- | --- |

(i22)

Smanjenje na najmanju moguću mjeru emisija PFC-a primjenom jedne od sljedećih tehnika (da/ne):

—

zamjena plinova PFC-a s visokim potencijalom globalnog zagrijavanja s drugima s nižim potencijalom globalnog zagrijavanja

| — | primjene optimizacije postupka usmjerene na čišćenje komora za CVD, |
| --- | --- |

—

primjene optimizacije postupka usmjerene na čišćenje komora za CVD,

| — | ugradnje tehnologije za čišćenje plazmom dalje od izvora plazme, |
| --- | --- |

—

ugradnje tehnologije za čišćenje plazmom dalje od izvora plazme,

| — | upotrebe tehnika za smanjenje emisija na mjestu upotrebe. |
| --- | --- |

—

upotrebe tehnika za smanjenje emisija na mjestu upotrebe.

| (b2) | Normalizirana stopa emisija za emisije PFC-a u novoizgrađenim pogonima za proizvodnju poluvodiča ili u pogonima koji su znatno obnovljeni niža je od 0,22  kg CO2 eq/cm2 |
| --- | --- |

(b2)

Normalizirana stopa emisija za emisije PFC-a u novoizgrađenim pogonima za proizvodnju poluvodiča ili u pogonima koji su znatno obnovljeni niža je od 0,22  kg CO2 eq/cm2

3.1.7   Racionalna i učinkovita uporaba komprimiranog zraka

Najbolja je praksa upravljanja okolišem za proizvođače električne i elektroničke opreme i uređaja smanjenje potrošnje energije povezane s uporabom komprimiranog zraka u proizvodnim procesima s pomoću sljedećih mjera:

| — | mapiranja i ocjenjivanja uporabe komprimiranog zraka. Ako se dio komprimiranog zraka upotrebljava u neučinkovitim primjenama ili na neprimjeren način, druga tehnološka rješenja mogu biti primjerenija svrsi ili učinkovitija. U slučaju da se razmatra prijelaz s pneumatskih alata na alate na električni pogon, treba provesti ispravno ocjenjivanje, uzimajući u obzir ne samo potrošnju energije, nego sve aspekte okoliša, kao i posebne potrebe primjene. |
| --- | --- |

—

mapiranja i ocjenjivanja uporabe komprimiranog zraka. Ako se dio komprimiranog zraka upotrebljava u neučinkovitim primjenama ili na neprimjeren način, druga tehnološka rješenja mogu biti primjerenija svrsi ili učinkovitija. U slučaju da se razmatra prijelaz s pneumatskih alata na alate na električni pogon, treba provesti ispravno ocjenjivanje, uzimajući u obzir ne samo potrošnju energije, nego sve aspekte okoliša, kao i posebne potrebe primjene.

| — | poboljšanja sustava komprimiranog zraka s pomoću:






  — | utvrđivanja i otklanjanja propuštanja s pomoću odgovarajućih tehnologija za kontrolu, kao što su ultrazvučni mjerni instrumenti za otkrivanje propuštanja zraka koja su prikrivena ili im je teško pristupiti, |
| --- | --- | --- |

—

poboljšanja sustava komprimiranog zraka s pomoću:

—

utvrđivanja i otklanjanja propuštanja s pomoću odgovarajućih tehnologija za kontrolu, kao što su ultrazvučni mjerni instrumenti za otkrivanje propuštanja zraka koja su prikrivena ili im je teško pristupiti,

| — | boljeg usklađivanja ponude i potražnje komprimiranog zraka u proizvodnom pogonu, tj. usklađivanja tlaka zraka, količine i kvalitete s potrebama različitih uređaja krajnje upotrebe i, prema potrebi, proizvodnjom komprimiranog zraka bliže centrima potrošnje odabirom decentraliziranih jedinica, a ne velikog centraliziranog kompresora za sve upotrebe, |
| --- | --- |

—

boljeg usklađivanja ponude i potražnje komprimiranog zraka u proizvodnom pogonu, tj. usklađivanja tlaka zraka, količine i kvalitete s potrebama različitih uređaja krajnje upotrebe i, prema potrebi, proizvodnjom komprimiranog zraka bliže centrima potrošnje odabirom decentraliziranih jedinica, a ne velikog centraliziranog kompresora za sve upotrebe,

| — | proizvodnje komprimiranog zraka pri nižem tlaku smanjenjem gubitaka tlaka u distribucijskoj mreži i, ako je potrebno, dodavanjem pojačivača tlaka samo za proizvode koji zahtijevaju veći tlak od većine primjena, |
| --- | --- |

—

proizvodnje komprimiranog zraka pri nižem tlaku smanjenjem gubitaka tlaka u distribucijskoj mreži i, ako je potrebno, dodavanjem pojačivača tlaka samo za proizvode koji zahtijevaju veći tlak od većine primjena,

| — | izrade sustava komprimiranog zraka na temelju krivulje trajanja godišnjeg opterećenja kako bi se osigurala opskrba uz najnižu potrošnju energije tijekom osnovnog, vršnog i minimalnog opterećenja, |
| --- | --- |

—

izrade sustava komprimiranog zraka na temelju krivulje trajanja godišnjeg opterećenja kako bi se osigurala opskrba uz najnižu potrošnju energije tijekom osnovnog, vršnog i minimalnog opterećenja,

| — | odabira vrlo učinkovitih komponenata za sustav komprimiranog zraka, kao što su visoko učinkoviti kompresori, pogoni promjenjive frekvencije i isušivači zraka s integriranim hladnim skladištenjem, |
| --- | --- |

—

odabira vrlo učinkovitih komponenata za sustav komprimiranog zraka, kao što su visoko učinkoviti kompresori, pogoni promjenjive frekvencije i isušivači zraka s integriranim hladnim skladištenjem,

| — | nakon što se sve navedeno optimizira, povrata topline iz kompresora (ili više njih) ugradnjom pločastog izmjenjivača topline unutar uljnog kruga kompresora. Otpadna toplina može se upotrijebiti u različitim primjenama, npr. sušenju proizvoda, regeneraciji isušivača s tvari za isušivanje, grijanju prostora, hlađenju zahvaljujući radu apsorpcijskog rashladnog uređaja ili pretvaranju otpadne topline u mehaničku energiju upotrebom strojeva organskog Rankineova ciklusa. |
| --- | --- |

—

nakon što se sve navedeno optimizira, povrata topline iz kompresora (ili više njih) ugradnjom pločastog izmjenjivača topline unutar uljnog kruga kompresora. Otpadna toplina može se upotrijebiti u različitim primjenama, npr. sušenju proizvoda, regeneraciji isušivača s tvari za isušivanje, grijanju prostora, hlađenju zahvaljujući radu apsorpcijskog rashladnog uređaja ili pretvaranju otpadne topline u mehaničku energiju upotrebom strojeva organskog Rankineova ciklusa.

Primjenjivost

Mjere iz ove najbolje prakse upravljanja okolišem široko su primjenjive na sva trgovačka društva za EEO koja upotrebljavaju komprimirani zrak.

Kad je riječ o povratu topline, potrebna je stalna potražnja za procesnom toplinom kako bi se ostvarile odgovarajuće uštede energije i troškova.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i23) | Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka po jedinici volumena na točki krajnje uporabe (kWh/m3) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i23)

Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka po jedinici volumena na točki krajnje uporabe (kWh/m3)

| (i24) | Indeks propuštanja zraka (8) (br.) |
| --- | --- |

(i24)

Indeks propuštanja zraka (8) (br.)

| (b3) | Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz protok volumena normaliziran na 1 013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara. |
| --- | --- |

(b3)

Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz protok volumena normaliziran na 1 013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara.

| (b4) | Nakon što se svi potrošači zraka isključe mrežni pritisak ostaje stabilan i kompresori (u stanju pripravnosti) se ne prebacuju u stanje opterećenja. |
| --- | --- |

(b4)

Nakon što se svi potrošači zraka isključe mrežni pritisak ostaje stabilan i kompresori (u stanju pripravnosti) se ne prebacuju u stanje opterećenja.

3.1.8   Zaštita i poboljšanje biološke raznolikosti

Najbolja je praksa upravljanja okolišem oblikovanje, provedba i periodično preispitivanje akcijskog plana za zaštitu i poboljšanje biološke raznolikosti u proizvodnim pogonima i obližnjim područjima. Primjeri mjera koje se mogu uvrstiti u plan:

| — | sadnja drveća ili ponovno uvođenje autohtonih vrsta u narušeni prirodni okoliš, |
| --- | --- |

—

sadnja drveća ili ponovno uvođenje autohtonih vrsta u narušeni prirodni okoliš,

| — | praćenje flore i faune s ciljem dokumentiranja i praćenja stanja biološke raznolikosti na određenoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

praćenje flore i faune s ciljem dokumentiranja i praćenja stanja biološke raznolikosti na određenoj lokaciji,

| — | omogućivanje otvorenog zemljišta unutar pogona radi „vraćanja prirodi”, |
| --- | --- |

—

omogućivanje otvorenog zemljišta unutar pogona radi „vraćanja prirodi”,

| — | razvoj biotopa kako bi se stvorila nova staništa, |
| --- | --- |

—

razvoj biotopa kako bi se stvorila nova staništa,

| — | uključivanje zaposlenika, njihove rodbine i lokalnih zajednica u projekte biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

—

uključivanje zaposlenika, njihove rodbine i lokalnih zajednica u projekte biološke raznolikosti.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva na sve proizvođače električne i elektroničke opreme i uređaja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i25) | Uporaba zemljišta – površina zemljišta unutar proizvodne lokacije i njegova procijenjena prirodna vrijednost (npr. brownfield područja, područja u blizini zaštićenih područja, područja koja su veoma važna za očuvanje biološke raznolikosti) (m2) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i25)

Uporaba zemljišta – površina zemljišta unutar proizvodne lokacije i njegova procijenjena prirodna vrijednost (npr. brownfield područja, područja u blizini zaštićenih područja, područja koja su veoma važna za očuvanje biološke raznolikosti) (m2)

| (i26) | Područje zaštićenih ili obnovljenih prirodnih staništa unutar ili izvan lokacije proizvodnje, kojim proizvođač upravlja ili ga štiti (m2) |
| --- | --- |

(i26)

Područje zaštićenih ili obnovljenih prirodnih staništa unutar ili izvan lokacije proizvodnje, kojim proizvođač upravlja ili ga štiti (m2)

| (i27) | Provedba akcijskog plana za biološku raznolikost lokacije u svim proizvodnim pogonima (da/ne) |
| --- | --- |

(i27)

Provedba akcijskog plana za biološku raznolikost lokacije u svim proizvodnim pogonima (da/ne)

| (b5) | Akcijski plan za biološku raznolikost provodi se u svim proizvodnim pogonima radi zaštite i poboljšanja biološke raznolikosti (flore i faune) na određenoj lokaciji |
| --- | --- |

(b5)

Akcijski plan za biološku raznolikost provodi se u svim proizvodnim pogonima radi zaštite i poboljšanja biološke raznolikosti (flore i faune) na određenoj lokaciji

3.1.9   Uporaba obnovljive energije

Najbolja je praksa upravljanja okolišem za trgovačka društva za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja potrošnja obnovljive energije u njihovim procesima zahvaljujući:

| — | kupnji električne energije dodatno proizvedene iz obnovljivih izvora ili vlastitoj proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora, |
| --- | --- |

—

kupnji električne energije dodatno proizvedene iz obnovljivih izvora ili vlastitoj proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora,

| — | vlastitoj proizvodnji topline iz obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

—

vlastitoj proizvodnji topline iz obnovljivih izvora energije.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva na sva trgovačka društva u sektoru.

Potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora (vlastite ili kupljene) moguća je u svim slučajevima.

S druge strane, integracija topline iz obnovljivih izvora u proizvodnim procesima EEO-a teža je zbog njihove složenosti, potrebe za visokim temperaturama i, u nekim slučajevima, neusklađenosti između potražnje za toplinom i sezonskog karaktera ponude topline iz obnovljivih izvora.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i28) | Udio električne energije iz obnovljivih izvora (vlastite ili kupljene dodatno proizvedene iz obnovljivih izvora) u ukupnoj potrošnji električne energije (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i28)

Udio električne energije iz obnovljivih izvora (vlastite ili kupljene dodatno proizvedene iz obnovljivih izvora) u ukupnoj potrošnji električne energije (%)

| (i29) | Udio topline iz obnovljivih izvora u ukupnoj upotrebi topline (%) |
| --- | --- |

(i29)

Udio topline iz obnovljivih izvora u ukupnoj upotrebi topline (%)

Nije primjenjivo

3.1.10   Optimizirano gospodarenje otpadom u proizvodnim pogonima

Najbolja je praksa upravljanja okolišem za trgovačka društva za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja razvoj i provedba strategije gospodarenja otpadom kojom se daje prednost drugim mogućnostima obrade nad odlaganjem otpada iz proizvodnih pogona, i poštuje hijerarhija otpada (9). Tom strategijom trebaju biti obuhvaćene frakcije opasnog i neopasnog otpada, postavljeni ambiciozni ciljevi za poboljšanje koji se prate te se u njoj moraju razmotriti mogućnosti za provedbu pristupa industrijske simbioze.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva za sve vrste trgovačkih društava za proizvodnju EEO-a.

Ograničavajući čimbenik za djelotvornu provedbu industrijske simbioze je potreba za komunikacijom i koordinacijom među različitim trgovačkim društvima, tj. nedostatak znanja o djelatnostima drugih društava i uvida u njih, a time i potencijalnih opcija za iskorištavanje otpada i nusproizvoda.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i30) | Razvoj i provedba djelotvorne strategije gospodarenja otpadom (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i30)

Razvoj i provedba djelotvorne strategije gospodarenja otpadom (da/ne)

| (i31) | Udio lokacija sa strategijom gospodarenja otpadom (%) |
| --- | --- |

(i31)

Udio lokacija sa strategijom gospodarenja otpadom (%)

| (i32) | Stopa recikliranja otpada nastalog u proizvodnim pogonima (%) |
| --- | --- |

(i32)

Stopa recikliranja otpada nastalog u proizvodnim pogonima (%)

| (i33) | Stopa preusmjeravanja zbrinjavanja otpada nastalog u proizvodnim pogonima (%) |
| --- | --- |

(i33)

Stopa preusmjeravanja zbrinjavanja otpada nastalog u proizvodnim pogonima (%)

| (i34) | Za određeni proizvod ili raspon proizvoda, stvaranje otpada po metričkoj toni proizvoda ili drugoj prikladnoj funkcionalnoj jedinici (kg/t) |
| --- | --- |

(i34)

Za određeni proizvod ili raspon proizvoda, stvaranje otpada po metričkoj toni proizvoda ili drugoj prikladnoj funkcionalnoj jedinici (kg/t)

| (b6) | Trgovačko društvo ima uspostavljenu strategiju gospodarenja otpadom na svim lokacijama |
| --- | --- |

(b6)

Trgovačko društvo ima uspostavljenu strategiju gospodarenja otpadom na svim lokacijama

| (b7) | Trgovačko društvo ostvaruje preusmjeravanja zbrinjavanja otpada po stopi od prosječno 93 % u svim proizvodnim pogonima |
| --- | --- |

(b7)

Trgovačko društvo ostvaruje preusmjeravanja zbrinjavanja otpada po stopi od prosječno 93 % u svim proizvodnim pogonima

3.2   Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje lancem opskrbe

Ovaj je odjeljak relevantan za proizvođače EEO-a i bavi se praksama povezanima s njihovim lancem opskrbe.

3.2.1   Alati za procjenu za isplativu i ekološki prihvatljivu zamjenu opasnih tvari

Najbolja je praksa upravljanja okolišem upotreba referentnih alata za identifikaciju i procjenu opasnih tvari u kupljenim materijalima kako bi ih se zamijenilo. Proizvođači će za praćenje tvari koristiti ulazne podatke dobavljača, u idealnom slučaju pružene u obliku potpunih deklaracija materijala ili izjava o sukladnosti. Procjena se tada usmjerava na tri ključna koraka:

| — | pojašnjenje o tome je li tvar o kojoj se raspravlja posebno zabrinjavajuća tvar (na temelju popisa predloženih tvari iz Uredbe REACH) ili ograničena tvar RoHS (10), a u tom slučaju zamjena ima visoki prioritet, |
| --- | --- |

—

pojašnjenje o tome je li tvar o kojoj se raspravlja posebno zabrinjavajuća tvar (na temelju popisa predloženih tvari iz Uredbe REACH) ili ograničena tvar RoHS (10), a u tom slučaju zamjena ima visoki prioritet,

| — | razvrstavanje tvari iz sigurnosno-tehničkog lista o kojoj se raspravlja i koja je potvrđena usporedbom s bazom podataka opasnih tvari, |
| --- | --- |

—

razvrstavanje tvari iz sigurnosno-tehničkog lista o kojoj se raspravlja i koja je potvrđena usporedbom s bazom podataka opasnih tvari,

| — | upotreba alata za procjenu uz prethodno navedeno, za određene tvari, kao što su određeni ftalati i halogenirani usporivači gorenja, kako bi se istražile najbolje alternative. |
| --- | --- |

—

upotreba alata za procjenu uz prethodno navedeno, za određene tvari, kao što su određeni ftalati i halogenirani usporivači gorenja, kako bi se istražile najbolje alternative.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem u načelu je primjenjiva na sva trgovačka društva u sektoru. Međutim, MSP-ovi možda ne mogu od mnogo dobavljača tražiti potpune deklaracije materijala, a u tom slučaju mogu zatražiti izjave o sukladnosti dobavljača popraćene laboratorijskim testiranjem.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i35) | Udio dobavljača koji pružaju potpunu deklaraciju materijala (% rashoda u lancu opskrbe) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i35)

Udio dobavljača koji pružaju potpunu deklaraciju materijala (% rashoda u lancu opskrbe)

| (i36) | Udio dobavljača koji izdaju izjavu dobavljača o sukladnosti za popis ograničenja specifičan za trgovačko društvo, uz certifikaciju (po mogućnosti treće osobe) koja se temelji na laboratorijskom ispitivanju (% rashoda u lancu opskrbe) |
| --- | --- |

(i36)

Udio dobavljača koji izdaju izjavu dobavljača o sukladnosti za popis ograničenja specifičan za trgovačko društvo, uz certifikaciju (po mogućnosti treće osobe) koja se temelji na laboratorijskom ispitivanju (% rashoda u lancu opskrbe)

| (i37) | Objavljivanje (npr. na web-mjestu i u godišnjim izvješćima o održivosti) prethodnih dvaju pokazatelja (da/ne) |
| --- | --- |

(i37)

Objavljivanje (npr. na web-mjestu i u godišnjim izvješćima o održivosti) prethodnih dvaju pokazatelja (da/ne)

| (b8) | Uspostavljeni su obvezni zahtjevi za sve glavne dobavljače (% rashoda u lancu opskrbe) kako bi se osigurala potpuna deklaracija materijala |
| --- | --- |

(b8)

Uspostavljeni su obvezni zahtjevi za sve glavne dobavljače (% rashoda u lancu opskrbe) kako bi se osigurala potpuna deklaracija materijala

3.2.2   Objavljivanje i utvrđivanje ciljeva za emisije stakleničkih plinova u lancu opskrbe

Najbolja je praksa upravljanja okolišem procjena, u skladu s priznatim normama, i redovito objavljivanje svih izravnih i najrelevantnijih neizravnih emisija stakleničkih plinova (svih emisija iz opsega 1 i 2 kao i emisija iz najreleventnijeg opsega 3 (11)). Temeljena na procjeni, najbolja je praksa upravljanja okolišem postavljanje ciljeva za smanjenje tih izravnih i neizravnih emisija stakleničkih plinova, kao i dokazivanje i redovito objavljivanje stvarnih apsolutnih i/ili relativnih smanjenja emisija stakleničkih plinova.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sva trgovačka društva u sektoru. Međutim, postoje određena ograničenja u izračunu emisija iz opsega 3 zbog složenosti vrijednosnih lanaca EEO-a.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i38) | Periodično (npr. godišnje) objavljivanje emisija stakleničkih plinova izračunanih priznatom standardnom metodom (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i38)

Periodično (npr. godišnje) objavljivanje emisija stakleničkih plinova izračunanih priznatom standardnom metodom (da/ne)

| (i39) | Uključivanje kategorija emisija iz opsega 3 u procjenu |
| --- | --- |

(i39)

Uključivanje kategorija emisija iz opsega 3 u procjenu

| (i40) | Periodično (npr. godišnje) objavljivanje dokazanih stvarnih apsolutnih i/ili relativnih smanjenja emisija stakleničkih plinova (da/ne) |
| --- | --- |

(i40)

Periodično (npr. godišnje) objavljivanje dokazanih stvarnih apsolutnih i/ili relativnih smanjenja emisija stakleničkih plinova (da/ne)

| (b9) | Emisije stakleničkih plinova (uključujući opseg 1, 2 i najrelevantniji, opseg 3) izračunavaju se priznatom standardnom metodom i periodički objavljuju |
| --- | --- |

(b9)

Emisije stakleničkih plinova (uključujući opseg 1, 2 i najrelevantniji, opseg 3) izračunavaju se priznatom standardnom metodom i periodički objavljuju

| (b10) | Apsolutni ili relativni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova javno se objavljuju |
| --- | --- |

(b10)

Apsolutni ili relativni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova javno se objavljuju

| (b11) | Apsolutna i/ili relativna stvarna smanjenja emisija stakleničkih plinova dokazuju se i redovito objavljuju |
| --- | --- |

(b11)

Apsolutna i/ili relativna stvarna smanjenja emisija stakleničkih plinova dokazuju se i redovito objavljuju

3.2.3   Primjena procjene životnog ciklusa

Najbolja je praksa upravljanja okolišem upotreba procjene životnog ciklusa (LCA) kao instrumenta za potporu odlučivanju u kontekstu: strateškog planiranja (makro razina), izrade i planiranja proizvoda, pogona i procesa (mikro razina) i praćenja ekološke djelotvornosti trgovačkog društva (izvješćivanja). Provođenje LCA-a na rasponima proizvoda u cilju potpore poboljšanju okoliša najrelevantnije je područje primjene u industriji i omogućuje utvrđivanje ciljeva za poboljšanje na temelju LCA-a za raspone proizvoda.

Primjenjivost

Ova najbolja praksa upravljanja okolišem široko je primjenjiva na sva trgovačka društva za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja, posebno na velika društva.

Unutarnji resursi i složenost LCA-a potencijalni su ograničavajući čimbenici za provođenje LCA-a za mala i srednja poduzeća. Međutim, pojednostavljeni alati LCA-a i gotove baze podataka pomažu u ublaživanju poteškoća.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i41) | Uključivanje LCA-a u skladu s ISO normama 14040 i 14044 u strategiju za okoliš društva i upotreba LCA-a pri donošenju važnih odluka za razvoj novih i redizajniranih proizvoda (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i41)

Uključivanje LCA-a u skladu s ISO normama 14040 i 14044 u strategiju za okoliš društva i upotreba LCA-a pri donošenju važnih odluka za razvoj novih i redizajniranih proizvoda (da/ne)

| (i42) | Postotak raspona proizvoda za koje su ispunjeni ciljevi za poboljšanje na temelju LCA-a (ponderirano brojevima modela proizvoda ili prodajom) |
| --- | --- |

(i42)

Postotak raspona proizvoda za koje su ispunjeni ciljevi za poboljšanje na temelju LCA-a (ponderirano brojevima modela proizvoda ili prodajom)

| (b12) | LCA se provodi u skladu s međunarodnim normama ISO 14040 i ISO 14044 |
| --- | --- |

(b12)

LCA se provodi u skladu s međunarodnim normama ISO 14040 i ISO 14044

| (b13) | Trgovačko društvo provodi LCA za nove i redizajnirane proizvode, a rezultati se sustavno upotrebljavaju kao temelj za izbore razvoja proizvoda |
| --- | --- |

(b13)

Trgovačko društvo provodi LCA za nove i redizajnirane proizvode, a rezultati se sustavno upotrebljavaju kao temelj za izbore razvoja proizvoda

3.2.4   Zaštita i poboljšanje biološke raznolikosti u lancu opskrbe električne i elektroničke opreme i uređaja

Najbolja je praksa upravljanja okolišem razvijanje i provedba programa za upravljanje utjecajima na biološku raznolikost povezanima s proizvodima iz lanca opskrbe i aktivnostima lanca opskrbe.

Na temelju mapiranja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe i njihovih relevantnih utjecaja na biološku raznolikost mogu se sastaviti smjernice i zahtjevi u pogledu javne nabave usmjereni na promjene za proizvode i komponente s većim potencijalom da utječu na biološku raznolikost.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve proizvođače električne i elektroničke opreme i uređaja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i43) | Provedba periodične procjene utjecaja na bioraznolikost te proizvoda i materijala iz lanca opskrbe (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i43)

Provedba periodične procjene utjecaja na bioraznolikost te proizvoda i materijala iz lanca opskrbe (da/ne)

| (i44) | Formulacije smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave za najrelevantnije proizvode i materijale utvrđene u procjeni biološke raznolikosti (da/ne) |
| --- | --- |

(i44)

Formulacije smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave za najrelevantnije proizvode i materijale utvrđene u procjeni biološke raznolikosti (da/ne)

| (i45) | Za svaku od skupina proizvoda (npr. drvnih i papirnatih proizvoda) za koje je trgovačko društvo izradilo zahtjeve u pogledu javne nabave:






  — | udio proizvoda koji ispunjavaju uvjete kao prioritetna nabava (%), |
| --- | --- | --- |

(i45)

Za svaku od skupina proizvoda (npr. drvnih i papirnatih proizvoda) za koje je trgovačko društvo izradilo zahtjeve u pogledu javne nabave:

—

udio proizvoda koji ispunjavaju uvjete kao prioritetna nabava (%),

| — | udio proizvoda koji ispunjavaju uvjete kao prihvatljiva nabava (%), |
| --- | --- |

—

udio proizvoda koji ispunjavaju uvjete kao prihvatljiva nabava (%),

| — | udio proizvoda koji ispunjavaju uvjete kao nabava koju treba izbjeći (%) |
| --- | --- |

—

udio proizvoda koji ispunjavaju uvjete kao nabava koju treba izbjeći (%)

| (i46) | Udio (u ukupnosti nabave) dobavljača koji su dostavili početno izvješćivanje u pogledu njihovih mogućih učinaka na biološku raznolikost (%) |
| --- | --- |

(i46)

Udio (u ukupnosti nabave) dobavljača koji su dostavili početno izvješćivanje u pogledu njihovih mogućih učinaka na biološku raznolikost (%)

| (i47) | Udio (u ukupnosti nabave) dobavljača koji su razvili plan upravljanja biološkom raznolikošću (%) |
| --- | --- |

(i47)

Udio (u ukupnosti nabave) dobavljača koji su razvili plan upravljanja biološkom raznolikošću (%)

| (i48) | Udio (u ukupnosti nabave) dobavljača koji provode svoj plan upravljanja biološkom raznolikošću (tj. ostvaruju napredak u postizanju zadanih ciljeva) (%) |
| --- | --- |

(i48)

Udio (u ukupnosti nabave) dobavljača koji provode svoj plan upravljanja biološkom raznolikošću (tj. ostvaruju napredak u postizanju zadanih ciljeva) (%)

| (b14) | Trgovačko društvo provodi program za periodičnu procjenu utjecaja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe na biološku raznolikost te se rezultati procjene upotrebljavaju za oblikovanje smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave za najrelevantnije proizvode i materijale. |
| --- | --- |

(b14)

Trgovačko društvo provodi program za periodičnu procjenu utjecaja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe na biološku raznolikost te se rezultati procjene upotrebljavaju za oblikovanje smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave za najrelevantnije proizvode i materijale.

3.3   Najbolje prakse upravljanja okolišem za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva

Ovaj je odjeljak relevantan za društva za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja i odnosi se na upravljanje i strateške prakse kojima se potiče snažnije kružno gospodarstvo.

3.3.1   Strateške smjernice o izradi proizvoda za kružno gospodarstvo

Najbolja je praksa upravljanja okolišem imati uspostavljen pristup kojim se osigurava da su razmatranje svih različitih aspekata okoliša i, posebno, prijelaz na kružno gospodarstvo sustavno integrirani u postupak projektiranja proizvoda. Takav se pristup temelji na:

| — | utvrđivanju ciljeva za poboljšanje ekološke djelotvornosti proizvoda, bilo na razini društva (opći ciljevi za sve proizvode) ili na razini određenog proizvoda; ciljevi trebaju biti jasni, dobro definirani i priopćeni na razini trgovačkog društva kako bi postojala osviještenost zaposlenika na svim razinama; mogu se postaviti ciljevi povezani s kružnim gospodarstvom, ovisno o proizvodu, trajnosti, mogućnosti popravka, poboljšavanja i recikliranja, što je uvelike uvjetovano izradom, |
| --- | --- |

—

utvrđivanju ciljeva za poboljšanje ekološke djelotvornosti proizvoda, bilo na razini društva (opći ciljevi za sve proizvode) ili na razini određenog proizvoda; ciljevi trebaju biti jasni, dobro definirani i priopćeni na razini trgovačkog društva kako bi postojala osviještenost zaposlenika na svim razinama; mogu se postaviti ciljevi povezani s kružnim gospodarstvom, ovisno o proizvodu, trajnosti, mogućnosti popravka, poboljšavanja i recikliranja, što je uvelike uvjetovano izradom,

| — | uključivanju podataka i povratnih informacija od različitih odjela povezanih s proizvodnjom proizvoda, uporabom i istekom životnog vijeka te, u nekim slučajevima, od vanjskih dionika, u postupak izrade proizvoda |
| --- | --- |

—

uključivanju podataka i povratnih informacija od različitih odjela povezanih s proizvodnjom proizvoda, uporabom i istekom životnog vijeka te, u nekim slučajevima, od vanjskih dionika, u postupak izrade proizvoda

| — | stvaranju osjećaja, u cijelom trgovačkom društvu, zajedničkog doprinosa razvoju različitih specifikacija izrade za nove proizvode. |
| --- | --- |

—

stvaranju osjećaja, u cijelom trgovačkom društvu, zajedničkog doprinosa razvoju različitih specifikacija izrade za nove proizvode.

To se provodi primjenom najmanje jednog od sljedeća dva pristupa:

| — | utvrđivanja internog ekološkog standarda za izradu novih proizvoda na razini trgovačkog društva s definiranim općim ciljevima i obveznim zahtjevima koji se stalno poboljšavaju na temelju povratnih informacija iz različitih odjela u organizaciji; pri oblikovanju svakog pojedinačnog proizvoda, oni se pretvaraju u projektne specifikacije za određeni proizvod, |
| --- | --- |

—

utvrđivanja internog ekološkog standarda za izradu novih proizvoda na razini trgovačkog društva s definiranim općim ciljevima i obveznim zahtjevima koji se stalno poboljšavaju na temelju povratnih informacija iz različitih odjela u organizaciji; pri oblikovanju svakog pojedinačnog proizvoda, oni se pretvaraju u projektne specifikacije za određeni proizvod,

| — | osnivanja interdisciplinarnog odbora ili upravljačke skupine za projektiranje svakog proizvoda, uključujući predstavnike svih različitih relevantnih odjela koji su izravno povezani s različitim fazama postupka osmišljavanja konkretnog proizvoda. |
| --- | --- |

—

osnivanja interdisciplinarnog odbora ili upravljačke skupine za projektiranje svakog proizvoda, uključujući predstavnike svih različitih relevantnih odjela koji su izravno povezani s različitim fazama postupka osmišljavanja konkretnog proizvoda.

Primjenjivost

Najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva je na sve proizvođače električne i elektroničke opreme i uređaja.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i49) | Utvrđivanje ciljeva kružnog gospodarstva za nove proizvode (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i49)

Utvrđivanje ciljeva kružnog gospodarstva za nove proizvode (da/ne)

| (i50) | Broj različitih odjela u trgovačkom društvu koji su pridonijeli postupcima izrade (br.) |
| --- | --- |

(i50)

Broj različitih odjela u trgovačkom društvu koji su pridonijeli postupcima izrade (br.)

| (i51) | Udio proizvoda ili komponenata (prema broju ili prihodu) za koje su započeti ciklusi izrade ili ciklusi redizajniranja koji se izričito odnose na različite pristupe kružnoga gospodarstva (%) |
| --- | --- |

(i51)

Udio proizvoda ili komponenata (prema broju ili prihodu) za koje su započeti ciklusi izrade ili ciklusi redizajniranja koji se izričito odnose na različite pristupe kružnoga gospodarstva (%)

| (i52) | Koristi za okoliš koje su ostvarene tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda prodanih tijekom godine koji su izrađeni ili redizajnirani uzimajući u obzir ciljeve kružnoga gospodarstva (kg CO2e za emisije ugljika, kg ušteđenog materijala za učinkovito iskorištavanje resursa itd.) |
| --- | --- |

(i52)

Koristi za okoliš koje su ostvarene tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda prodanih tijekom godine koji su izrađeni ili redizajnirani uzimajući u obzir ciljeve kružnoga gospodarstva (kg CO2e za emisije ugljika, kg ušteđenog materijala za učinkovito iskorištavanje resursa itd.)

| (b15) | Trgovačko društvo uspostavilo je ciljeve kružnoga gospodarstva za nove proizvode i djelotvoran postupak projektiranja proizvoda kako bi se osiguralo da se ti ciljevi postignu |
| --- | --- |

(b15)

Trgovačko društvo uspostavilo je ciljeve kružnoga gospodarstva za nove proizvode i djelotvoran postupak projektiranja proizvoda kako bi se osiguralo da se ti ciljevi postignu

3.3.2   Integrirana ponuda proizvoda i usluge

Najbolja je praksa upravljanja okolišem da proizvođači EEO-a osiguraju integriranu ponudu proizvoda i usluge (eng. Integrated Product Service Offering, IPSO) u poslovanju s poduzećima i potrošačima, od izrade i prodaje fizičkih proizvoda do sustava usluga povezanih s proizvodom, što dovodi do poboljšane funkcionalne i ekološke djelotvornosti. Na primjer, IPSO-om se stvaraju poticaji za proizvođače da osiguraju da su njihovi proizvodi trajni ili pruže priliku da se proizvodi vrate kako bi ih se prenamijenilo ili obnovilo za daljnju uporabu.

Primjenjivost

Model IPSO posebno je primjenjiv na EEO s visokim troškovima kapitala i dugim životnim vijekom.

Primjenjivost u području električnih kućanskih aparata s ograničenim troškovima nabave, niskim troškovima materijala ili znatnom veličinom/težinom ograničena je (npr. povrat nije moguć ako je ekonomska/tehnička vrijednost preniska u usporedbi s troškovima prijevoza).

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i53) | Provedba modela IPSO uz osiguravanje da se njime ostvaruju koristi za okoliš (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i53)

Provedba modela IPSO uz osiguravanje da se njime ostvaruju koristi za okoliš (da/ne)

| (i54) | Stope povrata proizvoda ugrađenih u prostorijama korisnika u okviru IPSO-a po kategoriji proizvoda (%) |
| --- | --- |

(i54)

Stope povrata proizvoda ugrađenih u prostorijama korisnika u okviru IPSO-a po kategoriji proizvoda (%)

| (i55) | Udio ponovno upotrijebljenih uređaja u ukupnom broju uređaja koji se ugrađuju u okviru IPSO-a (%) |
| --- | --- |

(i55)

Udio ponovno upotrijebljenih uređaja u ukupnom broju uređaja koji se ugrađuju u okviru IPSO-a (%)

| (b16) | Trgovačko društvo uvodi IPSO u svoje poslovanje uz osiguravanje da time dovodi do stalnog poboljšanja ekološke djelotvornosti ponuđene usluge povezane s proizvodom |
| --- | --- |

(b16)

Trgovačko društvo uvodi IPSO u svoje poslovanje uz osiguravanje da time dovodi do stalnog poboljšanja ekološke djelotvornosti ponuđene usluge povezane s proizvodom

| (b17) | Stopostotna stopa povrata za rabljene uređaje iz ugovora o leasingu i tridesetpostotna stopa obnove |
| --- | --- |

(b17)

Stopostotna stopa povrata za rabljene uređaje iz ugovora o leasingu i tridesetpostotna stopa obnove

3.3.3   Ponovna proizvodnja ili visokokvalitetna obnova rabljenih proizvoda

Najbolja je praksa upravljanja okolišem spriječiti stvaranje otpada ponovnom proizvodnjom ili obnovom rabljene električne i elektroničke opreme i uređaja te njihovim uključivanjem u tržište za ponovnu uporabu. Ponovno proizvedeni ili obnovljeni proizvodi imaju najmanje istu razinu kvalitete koju su imali kada su prvi put stavljeni na tržište i prodaju se uz odgovarajuće jamstvo.

Primjenjivost

Ta je praksa posebno prikladna za opremu koja je srednje ili visoko kapitalno intenzivna.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i56) | Upotreba LCA-a kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda (da/ne) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i56)

Upotreba LCA-a kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda (da/ne)

| (b18) | LCA se upotrebljava kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda |
| --- | --- |

(b18)

LCA se upotrebljava kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda

3.3.4   Povećanje sadržaja reciklirane plastike u električnoj i elektroničkoj opremi i uređajima

Najbolja je praksa upravljanja okolišem povećati uporabu reciklirane plastike za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja ako je to primjenjivo u skladu s traženim svojstvima materijala. To se može postići recikliranjem otpadnog plastičnog materijala nastalog u proizvodnji u zatvorenom krugu, recikliranjem rabljene plastike od vlastitih rabljenih proizvoda u zatvorenom krugu, kao i nabavom reciklirane plastike izrađene od rabljenog plastičnog otpada (recikliranjem otvorenog kruga).

Primjenjivost

Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem primjerena za brojne polimere koji se koriste u proizvodnji električne i elektroničke opreme i uređaja. Reciklirana plastika može zamijeniti novu plastiku ako se njome mogu zadovoljiti tražene specifikacije materijala.

Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti

| Okolišni pokazatelji | Mjerila izvrsnosti |
| --- | --- |
| (i57) | Udio reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju određenog proizvoda ili skupine proizvoda u ukupnoj plastici koja se upotrebljava za taj proizvod ili skupinu proizvoda (%) |

Okolišni pokazatelji

Mjerila izvrsnosti

(i57)

Udio reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju određenog proizvoda ili skupine proizvoda u ukupnoj plastici koja se upotrebljava za taj proizvod ili skupinu proizvoda (%)

| (i58) | Udio reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju određenog proizvoda ili skupine proizvoda u ukupnoj plastici koja se upotrebljava za taj proizvod ili skupinu proizvoda (%) |
| --- | --- |

(i58)

Udio reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju određenog proizvoda ili skupine proizvoda u ukupnoj plastici koja se upotrebljava za taj proizvod ili skupinu proizvoda (%)

| (i59) | Ukupna količina reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji (tone) |
| --- | --- |

(i59)

Ukupna količina reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji (tone)

| (i60) | Ukupna količina reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji (tone) |
| --- | --- |

(i60)

Ukupna količina reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji (tone)

| (i61) | Prodaja proizvoda koji su proizvedeni od reciklirane plastike u ukupnoj prodaji proizvoda (%) |
| --- | --- |

(i61)

Prodaja proizvoda koji su proizvedeni od reciklirane plastike u ukupnoj prodaji proizvoda (%)

Nije primjenjivo

4.   PREPORUČENI KLJUČNI SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI

U sljedećoj se tablici nalaze odabrani ključni okolišni pokazatelji za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja, zajedno s povezanim mjerilima i upućivanjem na relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem. Oni predstavljaju podskup svih pokazatelja spomenutih u 3. odjeljku.

Ključni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja

| Pokazatelj | Uobičajene mjerne jedinice | Glavna ciljna skupina | Kratak opis | Preporučena minimalna razina praćenja | Povezan ključni pokazatelj EMAS-a (12) | Mjerilo izvrsnosti | Povezana najbolja praksa upravljanja okolišem (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najbolje prakse upravljanja okolišem za proizvodne procese |
| Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju tiskanih pločica | kWh/m2 | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Energija iskorištena u čistom prostoru za proizvodnju tiskanih pločica po jedinici površine obrađene tiskane pločice | Pogon | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.1. |
| Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju poluvodiča i/ili integriranih krugova | kWh/m2 | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Energija koja se koristi u čistom prostoru za proizvodnju poluvodiča i integriranih krugova po jedinici površine obrađenih poluvodiča i/ili integriranih krugova | Pogon | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.1. |
| Stopa izmjene zraka | Broj/sat | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Učestalost zamjene zraka u čistom prostoru | Pogon | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.1. |
| Koeficijent učinkovitosti sustava | kW osigurane snage hlađenja/kW iskorištene snage | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Omjer između osigurane snage hlađenja koju pruža sustav za hlađenje i električne snage koju je iskoristio sustav hlađenja. Snaga koju je potrošila dodatna oprema (npr. pumpe) uključena je u nazivnik tog omjera. | Lokacija | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.2. |
| Ukupna potražnja za energijom po jedinici površine obrađene tiskane pločice | kWh/m2 tiskane pločice | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Količina energije koja je potrebna za obradu tiskanih pločica podijeljena s površinom obrađenih tiskanih pločica | Pogon | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.3. |
| Potražnja za dušikom po jedinici površine obrađene tiskane pločice | kg dušika/m2 proizvedene tiskane pločice | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Količina dušika koji je potrošen u postupku lemljenja podijeljena s ukupnom površinom proizvedenih tiskanih pločica | Pogon | Racionalno iskorištavanje sirovina | Nije primjenjivo | 3.1.3. |
| Količina recikliranog bakra iz procesnih agensa za jetkanje | t/godina | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Godišnja težina recikliranog bakra iz procesnih agensa za jetkanje | Lokacija | Racionalno iskorištavanje sirovina | Nije primjenjivo | 3.1.4. |
| Ukupna potrošnja vode u proizvodnom pogonu | l/m2 proizvedene tiskane pločice | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ukupna količina vode koja je potrošena u proizvodnom pogonu podijeljena s ukupnom površinom proizvedenih tiskanih pločica | Lokacija | Voda | Najmanje 50 % postrojenja za ispiranje opremljeno je kaskadnim sustavom za ispiranje s četiri faze ili više njih | 3.1.5. |
| Normalizirana stopa emisija za emisije perfluoriranih spojeva | kg CO2 eq/cm2 | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Potencijal globalnog zatopljenja uzrokovanog emisijama PFC-a s proizvodne lokacije podijeljen s površinom proizvedenih pločica | Lokacija | Emisije | Normalizirana stopa emisija za emisije PFC-a u novoizgrađenim pogonima za proizvodnju poluvodiča ili u pogonima koji su znatno obnovljeni niža je od 0,22  kg CO2 eq/cm2 | 3.1.6. |
| Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka po jedinici volumena na točki krajnje uporabe | kWh/m3 | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka (uključujući upotrebu energije kompresora, isušivača i pomoćnih pogona) po standardnom kubičnom metru isporučenog komprimiranog zraka, uz navedenu razinu tlaka | Lokacija | Energetska učinkovitost | Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz protok volumena normaliziran na 1 013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara. | 3.1.7. |
| Indeks propuštanja zraka | Broj | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Indeks propuštanja zraka izračunava se kada su svi potrošači zraka isključeni, kao zbroj vremena rada svakog kompresora pomnožen s kapacitetom tog kompresora, podijeljen s ukupnim vremenom pripravnosti i ukupnim nazivnim kapacitetom kompresora u sustavu te je izražen:





  pri čemu je: ti(cr) je vrijeme (min) tijekom kojeg kompresor radi kada su svi potrošači zraka isključeni (stanje pripravnosti sustava komprimiranog zraka); Ci(cr) je kapacitet (Nl/min) kompresora koji se uključuje za vrijeme ti(cr) dok su svi potrošači zraka isključeni; t(sb) je ukupno vrijeme (min) tijekom kojeg je ugrađena oprema za komprimirani zrak u stanju pripravnosti; C(tot) je zbroj nazivnog kapaciteta (Nl/min) svih kompresora u sustavu komprimiranog zraka. | Lokacija | Energetska učinkovitost | Nakon što se svi potrošači zraka isključe mrežni pritisak ostaje stabilan i kompresori (u stanju pripravnosti) se ne prebacuju u stanje opterećenja. | 3.1.7. |
| Provedba akcijskog plana za biološku raznolikost lokacije u svim proizvodnim pogonima | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na to imaju li svi proizvodni pogoni odgovarajući akcijski plan za biološku raznolikost na lokaciji | Lokacija | Biološka raznolikost | Akcijski plan za biološku raznolikost provodi se u svim proizvodnim pogonima radi zaštite i poboljšanja biološke raznolikosti (flore i faune) na određenoj lokaciji | 3.1.8. |
| Udio električne energije iz obnovljivih izvora (vlastite ili kupljene dodatno proizvedene iz obnovljivih izvora) u ukupnoj potrošnji električne energije | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Električna energija iz obnovljivih izvora iz vlastite proizvodnje ili kupljena podijeljena s ukupnom potrošnjom električne energije na lokaciji.
  Kada je riječ o kupljenoj električnoj energiji iz obnovljivih izvora, uključena je u ovaj pokazatelj samo ako je dodatno proizvedena iz obnovljivih izvora (tj. nije već uključena na osnovi prijave druge organizacije ili kao dio kombinacije električne energije u mreži). | Lokacija | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.9. |
| Udio topline iz obnovljivih izvora u ukupnoj upotrebi topline | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Toplina iz obnovljivih izvora (npr. solarna toplinska, geotermalna, biomasa) podijeljena s ukupnom upotrebom topline na lokaciji | Lokacija | Energetska učinkovitost | Nije primjenjivo | 3.1.9. |
| Stopa preusmjeravanja zbrinjavanja otpada nastalog u proizvodnim pogonima | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Težina otpada koji se šalje na pripremu za ponovnu uporabu, recikliranje ili oporabu energije podijeljena s ukupnom količinom otpada nastalog na proizvodnoj lokaciji.
  Ovaj se indikator može izračunati zasebno za opasni i neopasni otpad i/ili za najvažnije materijale toka otpada, npr. metalni otpad i polimere. | Lokacija | Otpad | Trgovačko društvo ostvaruje preusmjeravanja zbrinjavanja otpada po stopi od prosječno 93 % u svim proizvodnim pogonima | 3.1.10. |
| Udio lokacija sa strategijom gospodarenja otpadom | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj je pokazatelj izražen kao broj lokacija s uspostavljenom strategijom gospodarenja otpadom, utemeljenom na elementima predstavljenima u opisu ove najbolje prakse upravljanja okolišem, podijeljen s ukupnim brojem lokacija trgovačkog društva.
  U slučaju da društvo ima samo jednu lokaciju, može se izraziti kao pokazatelj za lokaciju u obliku da/ne. | Lokacija | Otpad | Trgovačko društvo ima uspostavljenu strategiju gospodarenja otpadom na svim lokacijama | 3.1.10. |
| Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje lancem opskrbe |
| Udio dobavljača koji pružaju potpunu deklaraciju materijala | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Pokazateljem se mjeri postotak rashoda u lancu opskrbe za dobavljače koji pružaju potpunu deklaraciju materijala u ukupnim rashodima u lancu opskrbe | Lokacija | Biološka raznolikost
  Racionalno iskorištavanje sirovina | Uspostavljeni su obvezni zahtjevi za sve glavne dobavljače (izraženi postotkom rashoda u lancu opskrbe) kako bi se osigurala potpuna deklaracija materijala | 3.2.1. |
| Periodično (npr. godišnje) objavljivanje emisija stakleničkih plinova izračunanih priznatom standardnom metodom | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na to izračunavaju li se emisije stakleničkih plinova trgovačkog društva (uključujući opseg 1, 2 i najrelevantniji, opseg 3) priznatom standardnom metodom i periodički objavljuju | Trgovačko društvo | Emisije | Emisije stakleničkih plinova (uključujući opseg 1, 2 i najrelevantniji, opseg 3) izračunavaju se priznatom standardnom metodom i periodički objavljuju | 3.2.2. |
| Periodično (npr. godišnje) objavljivanje dokazanih stvarnih apsolutnih i/ili relativnih smanjenja emisija stakleničkih plinova | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na periodično objavljivanje dokazanih stvarnih smanjenja emisija stakleničkih plinova trgovačkog društva | Trgovačko društvo | Emisije | Apsolutna i/ili relativna stvarna smanjenja emisija stakleničkih plinova dokazuju se i periodički objavljuju | 3.2.2. |
| Uključivanje LCA-a u skladu s ISO normama 14040 i 14044 u strategiju za okoliš društva i upotreba LCA-a pri donošenju važnih odluka za razvoj novih i redizajniranih proizvoda | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na to je li LCA integriran u strategiju za okoliš društva i podupire li njegova upotreba donošenje važnih odluka za razvoj novih i redizajniranih proizvoda | Trgovačko društvo | Energetska učinkovitost
  Racionalno iskorištavanje sirovina
  Voda
  Otpad
  Biološka raznolikost
  Emisije | LCA se provodi u skladu s međunarodnim normama ISO 14040 i ISO 14044.
  Trgovačko društvo provodi LCA za nove i redizajnirane proizvode, a rezultati se sustavno upotrebljavaju kao temelj za izbore razvoja proizvoda | 3.2.3. |
| Formulacije smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave za najrelevantnije proizvode i materijale utvrđene u procjeni biološke raznolikosti | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na to jesu li smjernice i zahtjevi u pogledu javne nabave povezani s biološkom raznolikošću sastavljeni za proizvode i materijale za koje je utvrđeno da su najrelevantniji za periodičnu procjenu utjecaja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe na biološku raznolikost | Trgovačko društvo | Biološka raznolikost | Trgovačko društvo provodi program za periodičnu procjenu utjecaja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe na biološku raznolikost te se rezultati procjene upotrebljavaju za oblikovanje smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave o najrelevantnijim proizvodima i materijalima. | 3.2.4. |
| Najbolje prakse upravljanja okolišem za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva |
| Utvrđivanje ciljeva kružnog gospodarstva za nove proizvode | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na prisutnost ciljeva kružnog gospodarstva za nove proizvode ili skupine proizvoda | Trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Trgovačko društvo uvelo je ciljeve kružnoga gospodarstva za nove proizvode i djelotvoran postupak izrade proizvoda kako bi se osiguralo da se ti ciljevi postignu | 3.3.1. |
| Udio proizvoda ili komponenata (prema broju ili prihodu) za koje su započeti ciklusi izrade ili ciklusi redizajniranja koji se izričito odnose na različite pristupe kružnoga gospodarstva | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Broj proizvoda ili komponenata za koje su ciklusi izrade ili ciklusi redizajniranja koji se izričito odnose na različite pristupe kružnoga gospodarstva provedeni, podijeljen s ukupnim brojem proizvoda ili komponenata koje proizvodi poduzeće | Trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Nije primjenjivo | 3.3.1. |
| Provedba modela IPSO uz osiguravanje da se njime ostvaruju koristi za okoliš | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovim se pokazateljem prati postoji li IPSO model koji za cilj ima poboljšanje ekološke djelotvornosti proizvoda | Trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Društvo uvodi IPSO osiguravajući da dovodi do kontinuiranog poboljšanja ekološke djelotvornosti proizvoda ili usluga koji su ponuđeni | 3.3.2. |
| Stope povrata proizvoda ugrađenih u prostorijama korisnika u okviru IPSO-a po kategoriji proizvoda | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj je pokazatelj izražen kao postotak proizvoda koji su ugrađeni u prostorijama kupca u okviru modela IPSO-a i koje je proizvođač vratio za prenamjenu ili obnovu za daljnju uporabu | Trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Stopostotna stopa povrata za rabljene uređaje iz ugovora o leasingu i tridesetpostotna stopa obnove | 3.3.2. |
| Udio ponovno upotrijebljenih uređaja u ukupnom broju uređaja koji se ugrađuju u okviru IPSO-a | % | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj pokazatelj izražen je kao broj ponovno upotrijebljenih uređaja podijeljen s ukupnim brojem uređaja koje je društvo ugradilo u okviru IPSO modela | Trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Nije primjenjivo | 3.3.2. |
| Upotreba LCA-a kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda | Da/ne | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Ovaj se pokazatelj odnosi na LCA za dokazivanje stvarnih neto koristi za okoliš od aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove | Trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | LCA se upotrebljava kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda | 3.3.3. |
| Ukupna količina reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji | Tone | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Težina reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja | Lokacija/trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Nije primjenjivo | 3.3.4. |
| Ukupna količina reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji | Tone | Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja | Težina reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja | Lokacija/trgovačko društvo | Racionalno iskorištavanje sirovina | Nije primjenjivo | 3.3.4. |

Pokazatelj

Uobičajene mjerne jedinice

Glavna ciljna skupina

Kratak opis

Preporučena minimalna razina praćenja

Povezan ključni pokazatelj EMAS-a (12)

Mjerilo izvrsnosti

Povezana najbolja praksa upravljanja okolišem (13)

Najbolje prakse upravljanja okolišem za proizvodne procese

Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju tiskanih pločica

kWh/m2

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Energija iskorištena u čistom prostoru za proizvodnju tiskanih pločica po jedinici površine obrađene tiskane pločice

Pogon

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.1.

Potrošnja energije u čistom prostoru za proizvodnju poluvodiča i/ili integriranih krugova

kWh/m2

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Energija koja se koristi u čistom prostoru za proizvodnju poluvodiča i integriranih krugova po jedinici površine obrađenih poluvodiča i/ili integriranih krugova

Pogon

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.1.

Stopa izmjene zraka

Broj/sat

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Učestalost zamjene zraka u čistom prostoru

Pogon

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.1.

Koeficijent učinkovitosti sustava

kW osigurane snage hlađenja/kW iskorištene snage

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Omjer između osigurane snage hlađenja koju pruža sustav za hlađenje i električne snage koju je iskoristio sustav hlađenja. Snaga koju je potrošila dodatna oprema (npr. pumpe) uključena je u nazivnik tog omjera.

Lokacija

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.2.

Ukupna potražnja za energijom po jedinici površine obrađene tiskane pločice

kWh/m2 tiskane pločice

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Količina energije koja je potrebna za obradu tiskanih pločica podijeljena s površinom obrađenih tiskanih pločica

Pogon

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.3.

Potražnja za dušikom po jedinici površine obrađene tiskane pločice

kg dušika/m2 proizvedene tiskane pločice

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Količina dušika koji je potrošen u postupku lemljenja podijeljena s ukupnom površinom proizvedenih tiskanih pločica

Pogon

Racionalno iskorištavanje sirovina

Nije primjenjivo

3.1.3.

Količina recikliranog bakra iz procesnih agensa za jetkanje

t/godina

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Godišnja težina recikliranog bakra iz procesnih agensa za jetkanje

Lokacija

Racionalno iskorištavanje sirovina

Nije primjenjivo

3.1.4.

Ukupna potrošnja vode u proizvodnom pogonu

l/m2 proizvedene tiskane pločice

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ukupna količina vode koja je potrošena u proizvodnom pogonu podijeljena s ukupnom površinom proizvedenih tiskanih pločica

Lokacija

Voda

Najmanje 50 % postrojenja za ispiranje opremljeno je kaskadnim sustavom za ispiranje s četiri faze ili više njih

3.1.5.

Normalizirana stopa emisija za emisije perfluoriranih spojeva

kg CO2 eq/cm2

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Potencijal globalnog zatopljenja uzrokovanog emisijama PFC-a s proizvodne lokacije podijeljen s površinom proizvedenih pločica

Lokacija

Emisije

Normalizirana stopa emisija za emisije PFC-a u novoizgrađenim pogonima za proizvodnju poluvodiča ili u pogonima koji su znatno obnovljeni niža je od 0,22  kg CO2 eq/cm2

3.1.6.

Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka po jedinici volumena na točki krajnje uporabe

kWh/m3

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka (uključujući upotrebu energije kompresora, isušivača i pomoćnih pogona) po standardnom kubičnom metru isporučenog komprimiranog zraka, uz navedenu razinu tlaka

Lokacija

Energetska učinkovitost

Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz protok volumena normaliziran na 1 013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara.

3.1.7.

Indeks propuštanja zraka

Broj

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Indeks propuštanja zraka izračunava se kada su svi potrošači zraka isključeni, kao zbroj vremena rada svakog kompresora pomnožen s kapacitetom tog kompresora, podijeljen s ukupnim vremenom pripravnosti i ukupnim nazivnim kapacitetom kompresora u sustavu te je izražen:

Image 3

pri čemu je: ti(cr) je vrijeme (min) tijekom kojeg kompresor radi kada su svi potrošači zraka isključeni (stanje pripravnosti sustava komprimiranog zraka); Ci(cr) je kapacitet (Nl/min) kompresora koji se uključuje za vrijeme ti(cr) dok su svi potrošači zraka isključeni; t(sb) je ukupno vrijeme (min) tijekom kojeg je ugrađena oprema za komprimirani zrak u stanju pripravnosti; C(tot) je zbroj nazivnog kapaciteta (Nl/min) svih kompresora u sustavu komprimiranog zraka.

Lokacija

Energetska učinkovitost

Nakon što se svi potrošači zraka isključe mrežni pritisak ostaje stabilan i kompresori (u stanju pripravnosti) se ne prebacuju u stanje opterećenja.

3.1.7.

Provedba akcijskog plana za biološku raznolikost lokacije u svim proizvodnim pogonima

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na to imaju li svi proizvodni pogoni odgovarajući akcijski plan za biološku raznolikost na lokaciji

Lokacija

Biološka raznolikost

Akcijski plan za biološku raznolikost provodi se u svim proizvodnim pogonima radi zaštite i poboljšanja biološke raznolikosti (flore i faune) na određenoj lokaciji

3.1.8.

Udio električne energije iz obnovljivih izvora (vlastite ili kupljene dodatno proizvedene iz obnovljivih izvora) u ukupnoj potrošnji električne energije

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Električna energija iz obnovljivih izvora iz vlastite proizvodnje ili kupljena podijeljena s ukupnom potrošnjom električne energije na lokaciji.

Kada je riječ o kupljenoj električnoj energiji iz obnovljivih izvora, uključena je u ovaj pokazatelj samo ako je dodatno proizvedena iz obnovljivih izvora (tj. nije već uključena na osnovi prijave druge organizacije ili kao dio kombinacije električne energije u mreži).

Lokacija

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.9.

Udio topline iz obnovljivih izvora u ukupnoj upotrebi topline

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Toplina iz obnovljivih izvora (npr. solarna toplinska, geotermalna, biomasa) podijeljena s ukupnom upotrebom topline na lokaciji

Lokacija

Energetska učinkovitost

Nije primjenjivo

3.1.9.

Stopa preusmjeravanja zbrinjavanja otpada nastalog u proizvodnim pogonima

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Težina otpada koji se šalje na pripremu za ponovnu uporabu, recikliranje ili oporabu energije podijeljena s ukupnom količinom otpada nastalog na proizvodnoj lokaciji.

Ovaj se indikator može izračunati zasebno za opasni i neopasni otpad i/ili za najvažnije materijale toka otpada, npr. metalni otpad i polimere.

Lokacija

Otpad

Trgovačko društvo ostvaruje preusmjeravanja zbrinjavanja otpada po stopi od prosječno 93 % u svim proizvodnim pogonima

3.1.10.

Udio lokacija sa strategijom gospodarenja otpadom

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj je pokazatelj izražen kao broj lokacija s uspostavljenom strategijom gospodarenja otpadom, utemeljenom na elementima predstavljenima u opisu ove najbolje prakse upravljanja okolišem, podijeljen s ukupnim brojem lokacija trgovačkog društva.

U slučaju da društvo ima samo jednu lokaciju, može se izraziti kao pokazatelj za lokaciju u obliku da/ne.

Lokacija

Otpad

Trgovačko društvo ima uspostavljenu strategiju gospodarenja otpadom na svim lokacijama

3.1.10.

Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje lancem opskrbe

Udio dobavljača koji pružaju potpunu deklaraciju materijala

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Pokazateljem se mjeri postotak rashoda u lancu opskrbe za dobavljače koji pružaju potpunu deklaraciju materijala u ukupnim rashodima u lancu opskrbe

Lokacija

Biološka raznolikost

Racionalno iskorištavanje sirovina

Uspostavljeni su obvezni zahtjevi za sve glavne dobavljače (izraženi postotkom rashoda u lancu opskrbe) kako bi se osigurala potpuna deklaracija materijala

3.2.1.

Periodično (npr. godišnje) objavljivanje emisija stakleničkih plinova izračunanih priznatom standardnom metodom

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na to izračunavaju li se emisije stakleničkih plinova trgovačkog društva (uključujući opseg 1, 2 i najrelevantniji, opseg 3) priznatom standardnom metodom i periodički objavljuju

Trgovačko društvo

Emisije

Emisije stakleničkih plinova (uključujući opseg 1, 2 i najrelevantniji, opseg 3) izračunavaju se priznatom standardnom metodom i periodički objavljuju

3.2.2.

Periodično (npr. godišnje) objavljivanje dokazanih stvarnih apsolutnih i/ili relativnih smanjenja emisija stakleničkih plinova

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na periodično objavljivanje dokazanih stvarnih smanjenja emisija stakleničkih plinova trgovačkog društva

Trgovačko društvo

Emisije

Apsolutna i/ili relativna stvarna smanjenja emisija stakleničkih plinova dokazuju se i periodički objavljuju

3.2.2.

Uključivanje LCA-a u skladu s ISO normama 14040 i 14044 u strategiju za okoliš društva i upotreba LCA-a pri donošenju važnih odluka za razvoj novih i redizajniranih proizvoda

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na to je li LCA integriran u strategiju za okoliš društva i podupire li njegova upotreba donošenje važnih odluka za razvoj novih i redizajniranih proizvoda

Trgovačko društvo

Energetska učinkovitost

Racionalno iskorištavanje sirovina

Voda

Otpad

Biološka raznolikost

Emisije

LCA se provodi u skladu s međunarodnim normama ISO 14040 i ISO 14044.

Trgovačko društvo provodi LCA za nove i redizajnirane proizvode, a rezultati se sustavno upotrebljavaju kao temelj za izbore razvoja proizvoda

3.2.3.

Formulacije smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave za najrelevantnije proizvode i materijale utvrđene u procjeni biološke raznolikosti

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na to jesu li smjernice i zahtjevi u pogledu javne nabave povezani s biološkom raznolikošću sastavljeni za proizvode i materijale za koje je utvrđeno da su najrelevantniji za periodičnu procjenu utjecaja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe na biološku raznolikost

Trgovačko društvo

Biološka raznolikost

Trgovačko društvo provodi program za periodičnu procjenu utjecaja proizvoda i materijala iz lanca opskrbe na biološku raznolikost te se rezultati procjene upotrebljavaju za oblikovanje smjernica i zahtjeva u pogledu javne nabave o najrelevantnijim proizvodima i materijalima.

3.2.4.

Najbolje prakse upravljanja okolišem za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva

Utvrđivanje ciljeva kružnog gospodarstva za nove proizvode

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na prisutnost ciljeva kružnog gospodarstva za nove proizvode ili skupine proizvoda

Trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Trgovačko društvo uvelo je ciljeve kružnoga gospodarstva za nove proizvode i djelotvoran postupak izrade proizvoda kako bi se osiguralo da se ti ciljevi postignu

3.3.1.

Udio proizvoda ili komponenata (prema broju ili prihodu) za koje su započeti ciklusi izrade ili ciklusi redizajniranja koji se izričito odnose na različite pristupe kružnoga gospodarstva

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Broj proizvoda ili komponenata za koje su ciklusi izrade ili ciklusi redizajniranja koji se izričito odnose na različite pristupe kružnoga gospodarstva provedeni, podijeljen s ukupnim brojem proizvoda ili komponenata koje proizvodi poduzeće

Trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Nije primjenjivo

3.3.1.

Provedba modela IPSO uz osiguravanje da se njime ostvaruju koristi za okoliš

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovim se pokazateljem prati postoji li IPSO model koji za cilj ima poboljšanje ekološke djelotvornosti proizvoda

Trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Društvo uvodi IPSO osiguravajući da dovodi do kontinuiranog poboljšanja ekološke djelotvornosti proizvoda ili usluga koji su ponuđeni

3.3.2.

Stope povrata proizvoda ugrađenih u prostorijama korisnika u okviru IPSO-a po kategoriji proizvoda

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj je pokazatelj izražen kao postotak proizvoda koji su ugrađeni u prostorijama kupca u okviru modela IPSO-a i koje je proizvođač vratio za prenamjenu ili obnovu za daljnju uporabu

Trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Stopostotna stopa povrata za rabljene uređaje iz ugovora o leasingu i tridesetpostotna stopa obnove

3.3.2.

Udio ponovno upotrijebljenih uređaja u ukupnom broju uređaja koji se ugrađuju u okviru IPSO-a

%

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj pokazatelj izražen je kao broj ponovno upotrijebljenih uređaja podijeljen s ukupnim brojem uređaja koje je društvo ugradilo u okviru IPSO modela

Trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Nije primjenjivo

3.3.2.

Upotreba LCA-a kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda

Da/ne

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Ovaj se pokazatelj odnosi na LCA za dokazivanje stvarnih neto koristi za okoliš od aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove

Trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

LCA se upotrebljava kako bi se dokazalo da aktivnosti ponovne proizvodnje ili obnove donose neto koristi za okoliš, uključujući u kontekstu povećanja energetske učinkovitosti novih modela proizvoda

3.3.3.

Ukupna količina reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji

Tone

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Težina reciklirane plastike od otpada prije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja

Lokacija/trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Nije primjenjivo

3.3.4.

Ukupna količina reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena u proizvodnji

Tone

Proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja

Težina reciklirane plastike od otpada poslije upotrebe proizvoda koja je iskorištena za proizvodnju električne i elektroničke opreme i uređaja

Lokacija/trgovačko društvo

Racionalno iskorištavanje sirovina

Nije primjenjivo

3.3.4.

---

(1)  Znanstveno i političko izvješće javnosti je dostupno na internetskim stranicama JRC-a na sljedećoj adresi: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_EEE_Manufacturing.pdf. Zaključci o najboljim praksama upravljanja okolišem i njihovoj primjenjivosti te utvrđenim konkretnim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti obuhvaćenima ovim sektorskim referentnim dokumentom temelje se na nalazima iz znanstvenog i političkog izvješća. U njemu su dostupne sve popratne informacije i tehničke pojedinosti.

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1836/93 od 29. lipnja 1993. o dobrovoljnom sudjelovanju poduzeća iz industrijskog sektora u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (SL L 168, 10.7.1993., str. 1).

(3)  Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o dopuštanju dobrovoljnog sudjelovanja organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 114, 24.4.2001., str. 1.).

(4)  U skladu s Prilogom IV. odjeljkom B. točkom (e) Uredbe o sustavu EMAS, izjava o okolišu sadržava „sažetak dostupnih podataka o uspješnosti organizacije u ostvarivanju njezinih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša s obzirom na njezine značajne učinke na okoliš. Podaci se moraju odnositi na ključne pokazatelje i druge relevantne postojeće okolišne pokazatelje kako su navedeni u odjeljku C”. U Prilogu IV. odjeljku C navodi se da „svaka organizacija mora sastavljati i godišnja izvješća o svojoj djelotvornosti u pogledu konkretnijih aspekata okoliša kako se utvrđuju u njezinoj izjavi o okolišu i prema potrebi uzeti u obzir sektorske referentne dokumente iz članka 46.”

(5)  Detaljan opis svih najboljih praksi i praktične smjernice za njihovu primjenu dostupni su u „Izvješću o najboljoj praksi” koje je objavio Zajednički istraživački centar i koje je dostupno na: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_EEE_Manufacturing.pdf. Organizacije se upućuju na taj dokument ako žele saznati više o nekima od najboljih praksi opisanih u ovom SRD-u.

(6)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(7)  Brzina protoka zraka na površini filtra brzina je pri kojoj zrak prolazi kroz filtre ili kolutove za grijanje/hlađenje u jedinici za obradu zraka.

(8)  Indeks propuštanja zraka izračunan je kada su svi potrošači zraka isključeni, kao zbroj vremena rada svakog kompresora pomnožen s kapacitetom tog kompresora, podijeljen s ukupnim vremenom pripravnosti i ukupnim nazivnim kapacitetom kompresora u sustavu

Image 4

(9)  Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.), poznatom kao Okvirna direktiva o otpadu, uvodi se redoslijed prvenstva mjera za smanjenje otpada i upravljanje njime. To je poznato kao hijerarhija otpada. U njoj je najviši prioritet sprečavanje nastanka otpada, slijedi ponovna uporaba otpada, a zatim recikliranje i oporaba (energije) od frakcija otpada čiji se nastanak ne može spriječiti i koji se ne može ponovno upotrijebiti ili reciklirati. Naposljetku, zbrinjavanje otpada treba uzeti u obzir samo ako ni jedna od prethodnih opcija nije moguća.

(10)  Neke od njih mogu se i dalje koristiti na temelju izuzeća RoHS.

(11)  U skladu s Protokolom o stakleničkim plinovima, emisije iz opsega 1 sve su izravne emisije stakleničkih plinova trgovačkog društva, npr. emisije stakleničkih plinova koje ispuštaju pogoni ili vozila koje društvo posjeduje ili nad kojima ima kontrolu. Emisije iz opsega 2 neizravne su emisije stakleničkih plinova od potrošnje kupljene električne energije, topline, hladnoće ili pare, tj. emisije koje su ispuštene na drugom mjestu za proizvodnju energije potrošene unutar granica trgovačkog društva. Opseg 3 označava sve druge neizravne emisije od proizvoda (robe ili usluge) ili tokova materijala koji ulaze ili napuštaju granice trgovačkog društva.

(12)  Ključni pokazatelji EMAS-a navedeni su u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2).

(13)  Brojevi se odnose na odjeljke u ovom dokumentu.

---