# Uradni list L 320/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 320 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6117. december 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 320

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6117. december 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1990 z dne 11. decembra 2018 o pripravi obrazcev iz Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1991 z dne 13. decembra 2018 o odobritvi dajanja na trg jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) kot tradicionalnega živila iz tretje države v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 22 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1992 z dne 14. decembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1191/2014 glede poročanja podatkov iz člena 19 Uredbe (EU) št. 517/2014 v zvezi s fluoriranimi ogljikovodiki, danimi na trg Združenega kraljestva in trg Unije 27 držav članic | 25 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/1993 z dne 11. decembra 2018 o enotni ureditvi EU za politično odzivanje na krize | 28 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/1994 z dne 11. decembra 2018 o dovoljenju Hrvaški, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 35 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1995 z dne 13. decembra 2018 o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Romunije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8448)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2018/1996 z dne 14. decembra 2018 o določitvi notranjih pravil glede zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejitve nekaterih njihovih pravic v okviru obdelave osebnih podatkov za namene preiskav o trgovinski zaščiti in trgovinski politiki | 40 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 99 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon [2018/1997] | 45 |
| | * | Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov [2018/1998] | 63 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1990 z dne 11. decembra 2018 o pripravi obrazcev iz Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1991 z dne 13. decembra 2018 o odobritvi dajanja na trg jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) kot tradicionalnega živila iz tretje države v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  )

Lonicera caerulea

1

22

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1992 z dne 14. decembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1191/2014 glede poročanja podatkov iz člena 19 Uredbe (EU) št. 517/2014 v zvezi s fluoriranimi ogljikovodiki, danimi na trg Združenega kraljestva in trg Unije 27 držav članic

25

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/1993 z dne 11. decembra 2018 o enotni ureditvi EU za politično odzivanje na krize

28

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/1994 z dne 11. decembra 2018 o dovoljenju Hrvaški, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

35

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1995 z dne 13. decembra 2018 o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Romunije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8448)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8448)

1

38

*

Sklep Komisije (EU) 2018/1996 z dne 14. decembra 2018 o določitvi notranjih pravil glede zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejitve nekaterih njihovih pravic v okviru obdelave osebnih podatkov za namene preiskav o trgovinski zaščiti in trgovinski politiki

40

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 99 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon [2018/1997]

45

*

Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov [2018/1998]

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1990

z dne 11. decembra 2018

o pripravi obrazcev iz Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti (1) ter zlasti člena 45(3)(b), člena 58(1), člena 59(2) in člena 60(2) Uredbe,

po posvetovanju z odborom glede prava, ki se uporablja, pristojnosti in izvrševanja na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za pravilno uporabo Uredbe (EU) 2016/1104 bi bilo treba pripraviti več obrazcev. |
| --- | --- |

(1)

Za pravilno uporabo Uredbe (EU) 2016/1104 bi bilo treba pripraviti več obrazcev.

| (2) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/954 (2) o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov se z Uredbo (EU) 2016/1104 izvaja okrepljeno sodelovanje na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov med Belgijo, Bolgarijo, Češko, Nemčijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Hrvaško, Italijo, Ciprom, Luksemburgom, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Slovenijo, Finsko in Švedsko. Zato samo te države članice sodelujejo pri sprejetju te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/954 (2) o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov se z Uredbo (EU) 2016/1104 izvaja okrepljeno sodelovanje na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov med Belgijo, Bolgarijo, Češko, Nemčijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Hrvaško, Italijo, Ciprom, Luksemburgom, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Slovenijo, Finsko in Švedsko. Zato samo te države članice sodelujejo pri sprejetju te uredbe.

| (3) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem odbora glede prava, ki se uporablja, pristojnosti in izvrševanja na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem odbora glede prava, ki se uporablja, pristojnosti in izvrševanja na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Obrazec, ki se uporabi za dokazilo iz člena 45(3)(b) Uredbe (EU) 2016/1104, je določen v Prilogi I.

2.   Obrazec, ki se uporabi za dokazilo v zvezi z javno listino iz členov 58(1) in 59(2) Uredbe (EU) 2016/1104, je določen v Prilogi II.

3.   Obrazec, ki se uporabi za dokazilo v zvezi s sodno poravnavo iz člena 60(2) Uredbe (EU) 2016/1104, je določen v Prilogi III.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 11. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 183, 8.7.2016, str. 30.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/954 z dne 9. junija 2016 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov, ki zajema tako področje premoženjskih razmerij med zakoncema kot premoženjskopravne posledice registriranih partnerskih skupnosti (UL L 159, 16.6.2016, str. 16).

2

---

PRILOGA I

DOKAZILO

V ZVEZI Z odločbo na področju PREMOŽENJSKOPRAVNIH POSLEDIC REGISTRIRANIH PARTNERSKIH SKUPNOSTI

(člen 45(3)(b) Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področjupristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področjupremoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti (1))

1. Država članica izvora (*)

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

2. Sodišče ali pristojni organ, ki je izdal dokazilo

2.1 Ime in oznaka sodišča ali organa (*):

2.2 Naslov

2.2.1 Ulica in hišna številka/poštni predal (*):

2.2.2 Kraj in poštna številka (*):

2.3 Telefon*:

2.4 Faks:

2.5 E-naslov:

2.6 Druge pomembne informacije (navedite):

3. Sodišče (2), ki je izdalo odločbo (izpolni se SAMO, če se razlikuje od organa, navedenega v oddelku 2)

3.1 Ime in oznaka sodišča (*):

3.2 Naslov

(1) UL L 183, 8.7.2016, str. 30.

(*) Obvezne informacije.

(2) V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 izraz „sodišče“ pod določenimi pogoji poleg sodnih organov pomeni tudi druge organe in pravne strokovnjake, pristojne za obravnavanje premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti, ki izvajajo sodne funkcije ali delujejo na podlagi pooblastil, ki jih nanje prenese sodni organ, ali pod nadzorom sodnega organa. Seznam teh drugih organov in pravnih strokovnjakov se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.2.1 Ulica in hišna številka/poštni predal (*):

3.2.2 Kraj in poštna številka (*):

3.3 Telefon (*):

3.4 Faks:

3.5 E-naslov:

4. Odločba

4.1 Datum (dd/mm/llll) odločbe (*):

4.2 Referenčna številka odločbe (*):

4.3 Stranke odločbe

4.3.1 Stranka A

4.3.1.1 Priimek in imena (*):

4.3.1.2 Datum (dd/mm/llll) in kraj rojstva:

4.3.1.3 Identifikacijska številka (1)

4.3.1.3.1 Matična številka:

4.3.1.3.2 Številka socialnega zavarovanja:

4.3.1.3.3 Drugo (navedite):

4.3.1.4 Naslov

4.3.1.4.1 Ulica in hišna številka/poštni predal:

4.3.1.4.2 Kraj in poštna številka:

4.3.1.4.3 Država

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

Drugo (navedite oznako ISO):

4.3.1.5 E-naslov:

4.3.1.6 Vloga v postopku (*)

(*) Obvezne informacije.

(1) Po potrebi označite najbolj relevantno številko.

4.3.1.6.1 Tožeča stranka

4.3.1.6.2 Tožena stranka

4.3.1.6.3 Drugo (navedite):

4.3.2 Stranka B

4.3.2.1 Priimek in imena (*):

4.3.2.2 Datum (dd/mm/llll) in kraj rojstva:

4.3.2.3 Identifikacijska številka (1)

4.3.2.3.1 Matična številka:

4.3.2.3.2 Številka socialnega zavarovanja:

4.3.2.3.3 Drugo (navedite):

4.3.2.4 Naslov

4.3.2.4.1 Ulica in hišna številka/poštni predal:

4.3.2.4.2 Kraj in poštna številka:

4.3.2.4.3 Država

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

Drugo (navedite oznako ISO):

4.3.2.5 E-naslov:

4.3.2.6 Vloga v postopku (*)

4.3.2.6.1 Tožeča stranka

4.3.2.6.2 Tožena stranka

4.3.2.6.3 Drugo (navedite):

4.4 Odločba je bila izdana toženi stranki, ki se ni spustila v postopek (*)

4.4.1 Da (navedite datum (dd/mm/llll), ko je bilo zadevni osebi vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje):

4.4.2 Ne

(*) Obvezne informacije.

(1) Po potrebi označite najbolj relevantno številko.

4.5 Ali se zahteva registracija v javnem registru?

4.5.1 Da

4.5.2 Ne

4.6 Če je odgovor v točki 4.5.1 DA, odločba ni več predmet navadne pritožbe, vključno s pritožbo na sodišče zadnje stopnje:

4.6.1 Da

4.6.2 Ne

5. Izvršljivost odločbe

5.1 Ali se dokazilo pridobiva za namen izvršitve odločbe v drugi državi članici? (*)

5.1.1 Da

5.1.2 Ne

5.1.3 Ni znano

5.2 Če je odgovor v točki 5.1.1 DA, je odločba v državi članici izvora izvršljiva, ne da bi bilo treba izpolniti dodatne pogoje (*)

5.2.1 Da (navedite izvršljive obveznosti):

5.2.2 Da, vendar so izvršljivi le deli odločbe (navedite izvršljive obveznosti):

5.2.3 Obveznosti so izvršljive zoper naslednje osebe:

5.2.3.1 Stranka A

(*) Obvezne informacije.

5.2.3.2 Stranka B

5.2.3.3 Drugo (navedite):

6. Obresti

6.1 Ali se zahteva izterjava obresti? (*)

6.1.1 Da

6.1.2 Ne

6.2 Če je odgovor v točki 6.1.1 DA (*)

6.2.1 Obresti

6.2.1.1 V odločbi niso navedene

6.2.1.2 Da, v odločbi so navedene, kot sledi

6.2.1.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

6.2.1.2.2 Končni znesek:

6.2.1.2.3 Metoda izračuna obresti

6.2.1.2.3.1 Stopnja: %

6.2.1.2.3.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

6.2.2 Zakonite obresti se izračunajo v skladu z (navedite ustrezni zakon):

6.2.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

6.2.2.2 Metoda izračuna obresti

6.2.2.2.1 Stopnja: %

6.2.2.2.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

6.2.2.2.2.1 Prvi datum zadevnega polletja, v katerem dolžnik zamudi s plačili

6.2.2.2.2.2 Drug dogodek (navedite):

(*) Obvezne informacije.

(1) Če je obdobij več, dodajte število potrebnih obdobij.

6.2.3 Kapitalizacija obresti (navedite):

6.2.4 Valuta

euro (EUR) lev (BGN)

češka krona (CZK) kuna (HRK)

krona (SEK) drugo (navedite (oznaka ISO)):

7. Stroški postopka

7.1 Stranke, ki jim je bila odobrena popolna ali delna brezplačna pravna pomoč

7.1.1 Stranka A

7.1.2 Stranka B

7.1.3 Druga stranka (navedite):

7.2 Stranke, ki jim je bila odobrena oprostitev stroškov postopka

7.2.1 Stranka A

7.2.2 Stranka B

7.2.3 Druga stranka (navedite):

7.3 Ali se zahteva izterjava stroškov postopka? (*)

7.3.1 Da (1)

7.3.2 Ne

7.4 Če je odgovor v točki 7.3.1 DA, je bilo naslednjim osebam, zoper katere se zahteva izvršitev, naloženo plačilo stroškov postopka (*)

7.4.1 Stranka A

7.4.2 Stranka B

7.4.3 Druga stranka (navedite):

7.4.4 Če mora stroške postopka plačati več kot ena oseba, ali se lahko celotni znesek izterja od katere koli izmed njih?

(*) Obvezne informacije.

(1) Ta točka zajema tudi situacije, v katerih se plačilo stroškov postopka odredi z ločeno odločbo.

7.4.4.1 Da

7.4.4.2 Ne

7.5 Če je odgovor v točki 7.3.1 DA, se zahteva plačilo naslednjih stroškov postopka (če se stroške postopka lahko izterja od več oseb, vstavite razčlenitev po posameznih osebah) (*)

7.5.1 Stroški postopka so bili v odločbi določeni v obliki skupnega zneska (navedite znesek):

7.5.2 Stroški postopka so bili v odločbi določeni v obliki deleža skupnih stroškov (navedite delež skupnih stroškov): %.

7.5.3 V odločbi je bila določena odgovornost za stroške postopka in natančni zneski so:

7.5.3.1 Sodne takse:

7.5.3.2 Odvetniški honorarji:

7.5.3.3 Stroški vročanja pisanj:

7.5.3.4 Drugo (navedite):

7.5.4 Drugo (navedite):

7.6 Če je odgovor v točki 7.3.1 DA (*)

7.6.1 Obresti na stroške postopka

7.6.1.1 V odločbi niso navedene

7.6.1.2 Da, v odločbi so navedene, kot sledi

7.6.1.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

7.6.1.2.2 Končni znesek:

7.6.1.2.3 Metoda izračuna obresti

7.6.1.2.3.1 Stopnja: %

7.6.1.2.3.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: ) v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

7.6.2 Zakonite obresti se izračunajo v skladu z (navedite ustrezni zakon):

(*) Obvezne informacije.

(1) Če je obdobij več, dodajte število potrebnih obdobij.

7.6.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

7.6.2.2 Metoda izračuna obresti

7.6.2.2.1 Stopnja: %

7.6.2.2.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

7.6.3 Kapitalizacija obresti (navedite):

7.6.4 Valuta

euro (EUR) lev (BGN)

češka krona (CZK) kuna (HRK)

krona (SEK) drugo (navedite (oznaka ISO)):

Če so bili dodani dodatni listi, navedite skupno število strani (*)

V (*): dne (*): (dd/mm/llll)

Podpis in/ali žig sodišča ali pristojnega organa, ki je izdal dokazilo (*):

(1) Če je obdobij več, dodajte število potrebnih obdobij.

(*) Obvezne informacije.

---

PRILOGA II

DOKAZILO

V ZVEZI Z javno listino na področju PREMOŽENJSKOPRAVNIH POSLEDIC REGISTRIRANIH PARTNERSKIH SKUPNOSTI

(člena 58(1) in 59(2) Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja napodročju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb napodročju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti (1))

1. Država članica izvora (*)

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

2. Organ, ki je sestavil javno listino in izdal dokazilo

2.1 Ime in oznaka organa (*):

2.2 Naslov

2.2.1 Ulica in hišna številka/poštni predal (*):

2.2.2 Kraj in poštna številka (*):

2.3 Telefon (*):

2.4 Faks:

2.5 E-naslov:

2.6 Druge pomembne informacije (navedite):

3. Javna listina

3.1 Datum (dd/mm/llll), na katerega je bila sestavljena javna listina (*):

3.2 Referenčna številka javne listine:

3.3 Datum (dd/mm/llll), na katerega je bila javna listina:

3.3.1. registrirana v registru v državi članici izvora ALI

3.3.2. vložena v register v državi članici izvora

(1) UL L 183, 8.7.2016, str. 30.

(*) Obvezne informacije.

(3.3.1 ali 3.3.2 se izpolni SAMO, če je ta datum drugačen od datuma, navedenega v točki 3.1, in če datum registracije / vložitve v register določa pravni učinek listine)

3.3.3 Referenčna številka v registru:

3.4 Stranke javne listine (1)

3.4.1 Stranka A

3.4.1.1 Priimek in imena (*):

3.4.1.2 Datum (dd/mm/llll) in kraj rojstva:

3.4.1.3 Identifikacijska številka (2)

3.4.1.3.1 Matična številka:

3.4.1.3.2 Številka socialnega zavarovanja:

3.4.1.3.3 Drugo (navedite):

3.4.1.4 Naslov

3.4.1.4.1 Ulica in hišna številka/poštni predal:

3.4.1.4.2 Kraj in poštna številka:

3.4.1.4.3 Država

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

Drugo (navedite oznako ISO):

3.4.2 Stranka B

3.4.2.1 Priimek in imena (*):

3.4.2.2 Datum (dd/mm/llll) in kraj rojstva:

3.4.2.3 Identifikacijska številka (2)

3.4.2.3.1 Matična številka:

3.4.2.3.2 Številka socialnega zavarovanja:

3.4.2.3.3 Drugo (navedite):

3.4.2.4 Naslov

(1) Če javna listina zadeva več kot dve stranki, priložite dodaten list.

(*) Obvezne informacije.

(2) Po potrebi označite najbolj relevantno številko.

3.4.2.4.1 Ulica in hišna številka/poštni predal:

3.4.2.4.2 Kraj in poštna številka:

3.4.2.4.3 Država

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

Drugo (navedite oznako ISO):

4. Sprejemljivost javnih listin (člen 58 Uredbe Sveta (EU) 2016/1104)

4.1 Ali se zahteva sprejemljivost javne listine? (*)

4.1.1 Da

4.1.2 Ne

4.2 Verodostojnost listine ((*) če je odgovor v točki 4.1.1 DA)

4.2.1 Po pravu države članice izvora ima javna listina posebno dokazno moč v primerjavi z drugimi pisnimi dokumenti (*).

4.2.1.1 Posebna dokazna moč se nanaša na naslednje elemente (*):

4.2.1.1.1 datum, na katerega je bila sestavljena javna listina

4.2.1.1.2 kraj, kjer je bila sestavljena javna listina

4.2.1.1.3 izvor podpisov strank javne listine

4.2.1.1.4 vsebina izjav strank

4.2.1.1.5 dejstva, za katera organ izjavi, da so bila preverjena v njegovi prisotnosti

4.2.1.1.6 dejanja, za katera organ izjavi, da jih je izvedel

4.2.1.1.7 drugo (navedite):

4.2.2 Po pravu države članice izvora javna listina izgubi posebno dokazno moč na podlagi (po potrebi označite):

4.2.2.1 sodne odločbe, izdane v

4.2.2.1.1 običajnem sodnem postopku

4.2.2.1.2 posebnem sodnem postopku, ki je predpisan v ta namen (navedite ime in/ali ustrezne pravnesklice):

(*) Obvezne informacije.

4.2.2.2 Drugo (navedite):

4.2.3 Kolikor je znano organu, verodostojnost javne listine v državi članici izvora ni bila izpodbijana (*).

4.3 Pravni posli in pravna razmerja, zapisana v javni listini ((*) če je odgovor na točko 4.1.1 DA)

4.3.1 Kolikor je znano organu, se javna listina (*):

4.3.1.1 ne izpodbija zaradi zapisanih pravnih poslov in/ali pravnih razmerij

4.3.1.2 izpodbija zaradi zapisanih pravnih poslov in/ali pravnih razmerij v določenih točkah, ki niso zajete v to dokazilo (navedite):

4.3.2 Druge pomembne informacije (navedite):

5. Druge informacije

5.1 V državi članici izvora je javna listina veljaven dokument za namene vpisa pravice na nepremičnini ali premičnini v njene registre (1).

5.1.1 Da (navedite):

5.1.2 Ne

6. Izvršljivost javnih listin (člen 59 Uredbe Sveta (EU) 2016/1104)

6.1 Ali se zahteva izvršljivost javne listine (*)?

6.1.1 Da

(*) Obvezne informacije.

(1) Vpis pravice na nepremičnini ali premičnini v register ureja pravo države članice, v kateri se vodi register.

6.1.2 Ne

6.2 Če je odgovor v točki 6.1.1 DA, ali je javna listina v državi članici izvora izvršljiva, ne da bi bilo treba izpolniti dodatne pogoje (*)?

6.2.1 Da (navedite izvršljive obveznosti):

6.2.2 Da, vendar so izvršljivi le deli javne listine (navedite izvršljive obveznosti):

6.2.3 Obveznosti so izvršljive zoper naslednje osebe (*):

6.2.3.1 Stranka A

6.2.3.2 Stranka B

6.2.3.3 Drugo (navedite):

7. Obresti

7.1 Ali se zahteva izterjava obresti (*)?

7.1.1 Da

7.1.2 Ne

7.2 Če je odgovor v točki 7.1.1 DA (*)

7.2.1 Obresti

7.2.1.1 V javni listini niso navedene

7.2.1.2 Da, v javni listini so navedene, kot sledi:

7.2.1.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

(*) Obvezne informacije.

(1) Če je obdobij več, dodajte število potrebnih obdobij.

7.2.1.2.2 Končni znesek:

7.2.1.2.3 Metoda izračuna obresti

7.2.1.2.3.1 Stopnja: %

7.2.1.2.3.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

7.2.2 Zakonite obresti se izračunajo v skladu z (navedite ustrezni zakon):

7.2.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

7.2.2.2 Metoda izračuna obresti

7.2.2.2.1 Stopnja: %

7.2.2.2.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

7.2.3 Kapitalizacija obresti (navedite):

7.2.4 Valuta

euro (EUR) lev (BGN)

češka krona (CZK) kuna (HRK)

krona (SEK) drugo (navedite (oznaka ISO)):

Če so bili dodani dodatni listi, navedite skupno število strani (*):

V (*): dne (*): (dd/mm/llll)

Podpis in/ali žig organa, ki je izdal dokazilo (*):

(1) Če je obdobij več, dodajte število potrebnih obdobij.

(*) Obvezne informacije.

---

PRILOGA III

DOKAZILO

V ZVEZI S sodno poravnavo na področju PREMOŽENJSKOPRAVNIH POSLEDIC REGISTRIRANIH PARTNERSKIH SKUPNOSTI

(člen 60(2) Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja,ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti (1))

1. Država članica izvora (*)

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

2. Sodišče, ki je potrdilo poravnavo ali pred katerim je bila sklenjena poravnava ter ki je izdalo dokazilo

2.1 Ime in oznaka sodišča (2) (*):

2.2 Naslov

2.2.1 Ulica in hišna številka/poštni predal (*):

2.2.2 Kraj in poštna številka (*):

2.3 Telefon (*):

2.4 Faks:

2.5 E-naslov:

2.6 Druge pomembne informacije (navedite):

3. Sodna poravnava

3.1 Datum (dd/mm/llll) sodne poravnave (*):

3.2 Referenčna številka sodne poravnave (*):

(1) UL L 183, 8.7.2016, str. 30.

(*) Obvezne informacije.

(2) V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (EU) 2016/1104 izraz „sodišče“ pod določenimi pogoji poleg sodnih organov pomeni tudi druge organe in pravne strokovnjake, pristojne za obravnavanje premoženjskopravnih posledic registriranih partnerskih skupnosti, ki izvajajo sodne funkcije ali delujejo na podlagi pooblastil, ki jih nanje prenese sodni organ, ali pod nadzorom sodnega organa. Seznam teh drugih organov in pravnih strokovnjakov se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.3 Stranke sodne poravnave (1)

3.3.1 Stranka A

3.3.1.1 Priimek in imena (*):

3.3.1.2 Datum (dd/mm/llll) in kraj rojstva:

3.3.1.3 Identifikacijska številka (2)

3.3.1.3.1 Matična številka:

3.3.1.3.2 Številka socialnega zavarovanja:

3.3.1.3.3 Drugo (navedite):

3.3.1.4 Naslov

3.3.1.4.1 Ulica in hišna številka/poštni predal:

3.3.1.4.2 Kraj in poštna številka:

3.3.1.4.3 Država:

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

Drugo (navedite oznako ISO):

3.3.1.5 E-naslov:

3.3.1.6 Vloga v postopku (*)

3.3.1.6.1 Tožeča stranka

3.3.1.6.2 Tožena stranka

3.3.1.6.3 Drugo (navedite):

3.3.2 Stranka B

3.3.2.1 Priimek in imena (*):

3.3.2.2 Datum (dd/mm/llll) in kraj rojstva:

3.3.2.3 Identifikacijska številka (2)

(1) Če sodna poravnava zadeva več kot dve stranki, priložite dodaten list.

(*) Obvezne informacije.

(2) Po potrebi označite najbolj relevantno številko.

3.3.2.3.1 Matična številka:

3.3.2.3.2 Številka socialnega zavarovanja:

3.3.2.3.3 Drugo (navedite):

3.3.2.4 Naslov

3.3.2.4.1 Ulica in hišna številka/poštni predal:

3.3.2.4.2 Kraj in poštna številka:

3.3.2.4.3 Država

Belgija Bolgarija Češka Nemčija Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Luksemburg Malta Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Švedska

Drugo (navedite oznako ISO):

3.3.2.5 E-naslov:

3.3.2.6 Vloga v postopku (*)

3.3.2.6.1 Tožeča stranka

3.3.2.6.2 Tožena stranka

3.3.2.6.3 Drugo (navedite):

4. Izvršljivost sodne poravnave

4.1 Ali je sodna poravnava v državi članici izvora izvršljiva, ne da bi bilo treba izpolniti dodatne pogoje? (*)

4.1.1 Da (navedite izvršljive obveznosti):

4.1.2 Da, vendar so izvršljivi le deli sodne poravnave (navedite izvršljive obveznosti):

4.2 Obveznost je izvršljiva zoper naslednje osebe (*)

(*) Obvezne informacije.

4.2.1 Stranka A

4.2.2 Stranka B

4.2.3 Drugo (navedite):

5. Obresti

5.1 Ali se zahteva izterjava obresti (*)?

5.1.1 Da

5.1.2 Ne

5.2 Če je odgovor v točki 5.1.1 DA (*)

5.2.1 Obresti

5.2.1.1 V sodni poravnavi niso navedene

5.2.1.2 Da, v sodni poravnavi so navedene kot sledi:

5.2.1.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

5.2.1.2.2 Končni znesek:

5.2.1.2.3 Metoda izračuna obresti

5.2.1.2.3.1 Stopnja: %

5.2.1.2.3.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

5.2.2 Zakonite obresti se izračunajo v skladu z (navedite ustrezni zakon):

5.2.2.1 Obresti tečejo od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

do: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek) (1)

5.2.2.2 Metoda izračuna obresti

5.2.2.2.1 Stopnja: %

5.2.2.2.2 Stopnja: % nad referenčno obrestno mero (ECB / referenčna obrestna mera nacionalne centralne banke: )

v veljavi od: (datum (dd/mm/llll) ali dogodek)

(*) Obvezne informacije.

(1) Če je obdobij več, dodajte število potrebnih obdobij.

5.2.3 Kapitalizacija obresti (navedite):

5.2.4 Valuta

euro (EUR) lev (BGN)

češka krona (CZK) kuna (HRK)

krona (SEK) drugo (navedite (oznaka ISO)):

Če so bili dodani dodatni listi, navedite skupno število strani (*):

V (*): dne (*): (dd/mm/llll)

Podpis in/ali žig sodišča, ki je izdalo dokazilo (*):

(*) Obvezne informacije.

---

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1991

z dne 13. decembra 2018

o odobritvi dajanja na trg jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) kot tradicionalnega živila iz tretje države v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1) in zlasti člena 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg v Uniji lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije. Tradicionalno živilo iz tretje države je novo živilo, opredeljeno v členu 3 Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg v Uniji lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije. Tradicionalno živilo iz tretje države je novo živilo, opredeljeno v členu 3 Uredbe (EU) 2015/2283.

| (2) | V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), s katero je bil oblikovan seznam Unije odobrenih novih živil. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), s katero je bil oblikovan seznam Unije odobrenih novih živil.

| (3) | Komisija v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) 2015/2283 odloči o odobritvi in dajanju tradicionalnega živila iz tretje države na trg Unije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) 2015/2283 odloči o odobritvi in dajanju tradicionalnega živila iz tretje države na trg Unije.

| (4) | Podjetje Soloberry Ltd. (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je 26. januarja 2018 Komisiji predložilo priglasitev namere dajanja jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) („sibirskih borovnic“) na trg Unije kot tradicionalnega živila iz tretje države v smislu člena 14 Uredbe (EU) 2015/2283. Vložnik trdi, da lahko jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) kot tako (sveže ali zamrznjeno) uživa splošna populacija. |
| --- | --- |

(4)

Podjetje Soloberry Ltd. (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je 26. januarja 2018 Komisiji predložilo priglasitev namere dajanja jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) („sibirskih borovnic“) na trg Unije kot tradicionalnega živila iz tretje države v smislu člena 14 Uredbe (EU) 2015/2283. Vložnik trdi, da lahko jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) kot tako (sveže ali zamrznjeno) uživa splošna populacija.

| (5) | Dokumentacija, ki jo je preložil vložnik, kaže, da ima jagodičje Lonicera caerulea L. dolgo tradicijo varne uporabe živila na Japonskem. |
| --- | --- |

(5)

Dokumentacija, ki jo je preložil vložnik, kaže, da ima jagodičje Lonicera caerulea L. dolgo tradicijo varne uporabe živila na Japonskem.

| (6) | Komisija je 28. februarja 2018 v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) 2015/2283 posredovala veljavno priglasitev državam članicam in Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 28. februarja 2018 v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) 2015/2283 posredovala veljavno priglasitev državam članicam in Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (7) | Države članice ali Agencija Komisiji niso predložile ustrezno utemeljenih pripomb glede varnosti dajanja jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) na trg v Uniji v obdobju štirih mesecev iz člena 15(2) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

Države članice ali Agencija Komisiji niso predložile ustrezno utemeljenih pripomb glede varnosti dajanja jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) na trg v Uniji v obdobju štirih mesecev iz člena 15(2) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (8) | Komisija bi zato morala odobriti dajanje jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) na trg v Uniji in posodobiti seznam Unije novih živil. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi zato morala odobriti dajanje jagodičja modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) na trg v Uniji in posodobiti seznam Unije novih živil.

| (9) | Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.), kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi, se vključi na seznam Unije odobrenih novih živil, oblikovan z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470.

2.   Vnos na seznamu Unije iz odstavka 1 vključuje pogoje uporabe in zahteve za označevanje, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 327, 11.12.2015, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 z dne 20. decembra 2017 o oblikovanju seznama Unije novih živil v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (UL L 351, 30.12.2017, str. 72).

2

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni:

| (1) | V Tabeli 1 (Odobrena nova živila) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:








  Odobreno novo živilo | Pogoji za uporabo novih živil | Dodatne posebne zahteve za označevanje | Druge zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) (ruske borovnice)
  (tradicionalno živilo iz tretje države) | ni opredeljeno | Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea) (ruske borovnice)‘.“ | |

(1)

V Tabeli 1 (Odobrena nova živila) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Pogoji za uporabo novih živil

Dodatne posebne zahteve za označevanje

Druge zahteve

„Jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) (ruske borovnice)

(tradicionalno živilo iz tretje države)

ni opredeljeno

Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea) (ruske borovnice)‘.“

| (2) | V Tabeli 2 (Specifikacije) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:






  Odobreno novo živilo | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) (ruske borovnice)
  (tradicionalno živilo iz tretje države) | Opis/opredelitev:

  Tradicionalno živilo je sveže in zamrznjeno jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea) var. edulis.

  Lonicera caerulea L. je listopadni grm, ki spada v družino kovačnikovk.

  Značilne hranilne sestavine jagodičja ruskih borovnic (sveže jagodičje):
  ogljikovi hidrati: 12,8 %
  vlaknine: 2,1 %
  lipidi: 0,6 %
  beljakovine: 0,7 %
  pepel: 0,4 %
  voda: 85,5 %“ |

(2)

V Tabeli 2 (Specifikacije) se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Specifikacije

„Jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea L.) (ruske borovnice)

(tradicionalno živilo iz tretje države)

Opis/opredelitev:

Tradicionalno živilo je sveže in zamrznjeno jagodičje modrega kosteničevja (Lonicera caerulea) var. edulis.

Lonicera caerulea L. je listopadni grm, ki spada v družino kovačnikovk.

Značilne hranilne sestavine jagodičja ruskih borovnic (sveže jagodičje):

ogljikovi hidrati: 12,8 %

vlaknine: 2,1 %

lipidi: 0,6 %

beljakovine: 0,7 %

pepel: 0,4 %

voda: 85,5 %“

---

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1992

z dne 14. decembra 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1191/2014 glede poročanja podatkov iz člena 19 Uredbe (EU) št. 517/2014 v zvezi s fluoriranimi ogljikovodiki, danimi na trg Združenega kraljestva in trg Unije 27 držav članic

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006 (1) ter zlasti člena 19(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1191/2014 (2) določa obliko in način predložitve poročila iz člena 19 Uredbe (EU) št. 517/2014. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1191/2014 (2) določa obliko in način predložitve poročila iz člena 19 Uredbe (EU) št. 517/2014.

| (2) | Uredba (EU) št. 517/2014 določa, da se proizvajalcem ali uvoznikom, ki dajejo fluorirane ogljikovodike na trg Unije, dodelijo letne kvote, da bi se doseglo postopno zmanjševanje fluoriranih ogljikovodikov. Navedene kvote za proizvajalce in uvoznike se izračunajo na podlagi referenčnih vrednosti, ki jih določi Komisija na podlagi letnega povprečja količin fluoriranih ogljikovodikov, ki jih proizvajalci ali uvozniki v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 517/2014 sporočajo od 1. januarja 2015 v skladu s Prilogo V k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 517/2014 določa, da se proizvajalcem ali uvoznikom, ki dajejo fluorirane ogljikovodike na trg Unije, dodelijo letne kvote, da bi se doseglo postopno zmanjševanje fluoriranih ogljikovodikov. Navedene kvote za proizvajalce in uvoznike se izračunajo na podlagi referenčnih vrednosti, ki jih določi Komisija na podlagi letnega povprečja količin fluoriranih ogljikovodikov, ki jih proizvajalci ali uvozniki v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 517/2014 sporočajo od 1. januarja 2015 v skladu s Prilogo V k navedeni uredbi.

| (3) | Ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 uradno sporočilo svojo namero, da zapusti Unijo, se bosta v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji Pogodbi za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom ne sklene, da se to obdobje podaljša. Zato se Uredba (EU) št. 517/2014 brez poseganja v določbe sporazuma o izstopu uporablja le, dokler ne preneha članstvo Združenega kraljestva v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(3)

Ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 uradno sporočilo svojo namero, da zapusti Unijo, se bosta v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji Pogodbi za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom ne sklene, da se to obdobje podaljša. Zato se Uredba (EU) št. 517/2014 brez poseganja v določbe sporazuma o izstopu uporablja le, dokler ne preneha članstvo Združenega kraljestva v Evropski uniji.

| (4) | Glede na uradno obvestilo Združenega kraljestva v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji je pomembno zagotoviti, da so na voljo točni podatki v zvezi z dajanjem na trg fluoriranih ogljikovodikov v Uniji po izstopu Združenega kraljestva zaradi ponovnega izračunavanja referenčnih vrednosti v skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) št. 517/2014, ki naj bi se izvedlo v letu 2020. |
| --- | --- |

(4)

Glede na uradno obvestilo Združenega kraljestva v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji je pomembno zagotoviti, da so na voljo točni podatki v zvezi z dajanjem na trg fluoriranih ogljikovodikov v Uniji po izstopu Združenega kraljestva zaradi ponovnega izračunavanja referenčnih vrednosti v skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) št. 517/2014, ki naj bi se izvedlo v letu 2020.

| (5) | Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1191/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči ločitev količin fluoriranih ogljikovodikov, ki se dajejo na trg v Združenem kraljestvu, od tistih, ki se dajejo na trg v Uniji 27 držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1191/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči ločitev količin fluoriranih ogljikovodikov, ki se dajejo na trg v Združenem kraljestvu, od tistih, ki se dajejo na trg v Uniji 27 držav članic.

| (6) | Vendar je ločevanje podatkov o poročanju glede fluoriranih ogljikovodikov, ki so bili dani na trg Združenega kraljestva oziroma na trg Unije 27 držav članic potrebno le takrat, ko se zakonodaja Unije ne bo več uporabljala za Združeno kraljestvo in v njem. Zato je sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 1191/2014 potrebna le za poročanje podatkov za koledarsko leto 2018 in do vključno tistega leta, ko bo Združeno kraljestvo izstopilo iz Unije ter bo pravo Unije prenehalo veljati za Združeno kraljestvo in v njem. |
| --- | --- |

(6)

Vendar je ločevanje podatkov o poročanju glede fluoriranih ogljikovodikov, ki so bili dani na trg Združenega kraljestva oziroma na trg Unije 27 držav članic potrebno le takrat, ko se zakonodaja Unije ne bo več uporabljala za Združeno kraljestvo in v njem. Zato je sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 1191/2014 potrebna le za poročanje podatkov za koledarsko leto 2018 in do vključno tistega leta, ko bo Združeno kraljestvo izstopilo iz Unije ter bo pravo Unije prenehalo veljati za Združeno kraljestvo in v njem.

| (7) | Da bi se ločena obveznost poročanja uporabila za poročanje podatkov za koledarsko leto 2018, ko bo treba podatke predložiti do 31. marca 2019, bi morala sprememba obveznosti začeti veljati in se uporabljati pred tem datumom. Za vsa nadaljnja leta bi moral biti rok za sporočanje podatkov 31. marec. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se ločena obveznost poročanja uporabila za poročanje podatkov za koledarsko leto 2018, ko bo treba podatke predložiti do 31. marca 2019, bi morala sprememba obveznosti začeti veljati in se uporabljati pred tem datumom. Za vsa nadaljnja leta bi moral biti rok za sporočanje podatkov 31. marec.

| (8) | Količine fluoriranih ogljikovodikov, ki so bile dane na trg Združenega kraljestva in jih je treba sporočiti v skladu s Prilogo k temu izvedbenem aktu, bi morale pomeniti tiste količine, ki so bile prvič dane na trg Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(8)

Količine fluoriranih ogljikovodikov, ki so bile dane na trg Združenega kraljestva in jih je treba sporočiti v skladu s Prilogo k temu izvedbenem aktu, bi morale pomeniti tiste količine, ki so bile prvič dane na trg Združenega kraljestva.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 24(1) Uredbe (EU) št. 517/2014 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 24(1) Uredbe (EU) št. 517/2014 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1191/2014 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 195.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1191/2014 z dne 30. oktobra 2014 o določitvi oblike in načina predložitve poročil iz člena 19 Uredbe (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o fluoriranih toplogrednih plinih (UL L 318, 5.11.2014, str. 5)

2

---

PRILOGA

Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1191/2014 se doda naslednji oddelek 13a:

„
  Oddelek 13a: Izpolnijo proizvajalci in uvozniki plinov – člen 19(1) Uredbe (EU) št. 517/2014 in točke 1(a) do 1(d); točke 2(a), 2(b) in 2(d) ter 3(a) in 3(b) Priloge VII k Uredbi (EU) št. 517/2014.

Prvič se uporablja za poročanje o dejavnostih, ki so bile izvedene v letu 2018 (najpozneje do 31. marca 2019) in do vključno tistega leta, v katerem se bo pravo Unije prenehalo uporabljati za Združeno kraljestvo.

Količine se morajo sporočiti v metričnih tonah na tri decimalna mesta natančno, in sicer za vsak posamezen plin iz oddelka 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 517/2014, ali za zmesi, ki vsebujejo vsaj enega od navedenih plinov, ali za vsak plin ali zmes, ki ga vsebujejo predhodno mešani polioli.

| | SAMODEJNO IZRAČUNANE KOLIČINE | OPOMBE |
| --- | --- | --- |
| 13aA | Količina fluoriranih ogljikovodikov, fizično danih na trg, razen izvzetih uporab | 13aA = 4M – Vsota izvzetih uporab iz oddelka 5 (5A – 5F) |
| | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA SPOROČITI |
| 13aB | od tega: količina, ki je prvič dana na trg Združenega kraljestva | Količine, dane na trg Združenega kraljestva, ki so bile naknadno dobavljene Uniji (brez Združenega kraljestva) v razsutem stanju, se ne vključijo.
  Količine, dobavljene na trg Združenega kraljestva v razsutem stanju, ki so bile predhodno dane na trg Unije (brez Združenega kraljestva) se vključijo. |
| | SAMODEJNO IZRAČUNANE KOLIČINE |
| 13aC | od tega: količina, dana na trg Unije, brez Združenega kraljestva | 13aC = 13aA – 13aB“ |

SAMODEJNO IZRAČUNANE KOLIČINE

OPOMBE

13aA

Količina fluoriranih ogljikovodikov, fizično danih na trg, razen izvzetih uporab

13aA = 4M – Vsota izvzetih uporab iz oddelka 5 (5A – 5F)

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA SPOROČITI

13aB

od tega: količina, ki je prvič dana na trg Združenega kraljestva

Količine, dane na trg Združenega kraljestva, ki so bile naknadno dobavljene Uniji (brez Združenega kraljestva) v razsutem stanju, se ne vključijo.

Količine, dobavljene na trg Združenega kraljestva v razsutem stanju, ki so bile predhodno dane na trg Unije (brez Združenega kraljestva) se vključijo.

SAMODEJNO IZRAČUNANE KOLIČINE

13aC

od tega: količina, dana na trg Unije, brez Združenega kraljestva

13aC = 13aA – 13aB“

---

SKLEPI

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/28

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2018/1993

z dne 11. decembra 2018

o enotni ureditvi EU za politično odzivanje na krize

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/415/EU z dne 24. junija 2014 o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije (1) in zlasti člena 9(3) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta sklep se nanaša na prilagoditev enotne ureditve EU za politično odzivanje na krize (IPCR) iz člena 1(2) Sklepa 2014/415/EU, ki jo je Svet odobril 25. junija 2013. IPCR naj bi omogočila pravočasno usklajevanje in odzivanje na krize na politični ravni Unije – ne glede na to, ali izvirajo v Uniji ali zunaj nje – in ki imajo daljnosežne učinke ali politično težo. |
| --- | --- |

(1)

Ta sklep se nanaša na prilagoditev enotne ureditve EU za politično odzivanje na krize (IPCR) iz člena 1(2) Sklepa 2014/415/EU, ki jo je Svet odobril 25. junija 2013. IPCR naj bi omogočila pravočasno usklajevanje in odzivanje na krize na politični ravni Unije – ne glede na to, ali izvirajo v Uniji ali zunaj nje – in ki imajo daljnosežne učinke ali politično težo.

| (2) | IPCR naj bi podpirala načine izvajanja solidarnostne klavzule. Kot je navedeno v Sklepu 2014/415/EU, se lahko IPCR uporabi pred uveljavljanjem solidarnostne klavzule in po postopnem prenehanju odzivanja. IPCR bi torej morala biti zasnovana tako, da bi bila relevantna v primeru uveljavljanja solidarnostne klavzule, a tudi brez tega. |
| --- | --- |

(2)

IPCR naj bi podpirala načine izvajanja solidarnostne klavzule. Kot je navedeno v Sklepu 2014/415/EU, se lahko IPCR uporabi pred uveljavljanjem solidarnostne klavzule in po postopnem prenehanju odzivanja. IPCR bi torej morala biti zasnovana tako, da bi bila relevantna v primeru uveljavljanja solidarnostne klavzule, a tudi brez tega.

| (3) | Ureditev za odzivanje na ravni Unije bi morala prispevati k večji učinkovitosti, in sicer s tesnejšim usklajevanjem na podlagi uporabe obstoječih instrumentov in ob spoštovanju pristojnosti institucij ter pristojnosti in odgovornosti držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Ureditev za odzivanje na ravni Unije bi morala prispevati k večji učinkovitosti, in sicer s tesnejšim usklajevanjem na podlagi uporabe obstoječih instrumentov in ob spoštovanju pristojnosti institucij ter pristojnosti in odgovornosti držav članic.

| (4) | IPCR bi morala biti zaupana Svetu kot instituciji, ki opravlja naloge oblikovanja politike in usklajevanja v skladu s členom 16 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), saj ta ureditev zadeva usklajevanje in odzivanje na politični ravni Unije. V skladu s členom 222(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je Svet institucija, v kateri poteka usklajevanje izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije in držav članic v skladu s členom 1(2) Sklepa 2014/415/EU. |
| --- | --- |

(4)

IPCR bi morala biti zaupana Svetu kot instituciji, ki opravlja naloge oblikovanja politike in usklajevanja v skladu s členom 16 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), saj ta ureditev zadeva usklajevanje in odzivanje na politični ravni Unije. V skladu s členom 222(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je Svet institucija, v kateri poteka usklajevanje izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije in držav članic v skladu s členom 1(2) Sklepa 2014/415/EU.

| (5) | Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic Evropske unije (Coreper), ustanovljen s členom 240 PDEU, je v skladu s PEU in PDEU in Poslovnikom Sveta odgovoren za pripravo dela za vse seje Sveta ter zagotavljanje doslednosti politik in ukrepov Unije.
  Coreper je zaradi svoje odgovornosti za različna področja politik Unije ter kombinacije hitrosti in visoke ravni političnega udejstvovanja v središču dejavnosti v zvezi z IPCR, ki poteka v Svetu. Glede na splošno politično odgovornost predsedstva v času vsakega predsedovanja, bi moralo proces IPCR voditi predsedstva na ravni Coreperja. |
| --- | --- |

(5)

Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic Evropske unije (Coreper), ustanovljen s členom 240 PDEU, je v skladu s PEU in PDEU in Poslovnikom Sveta odgovoren za pripravo dela za vse seje Sveta ter zagotavljanje doslednosti politik in ukrepov Unije.

Coreper je zaradi svoje odgovornosti za različna področja politik Unije ter kombinacije hitrosti in visoke ravni političnega udejstvovanja v središču dejavnosti v zvezi z IPCR, ki poteka v Svetu. Glede na splošno politično odgovornost predsedstva v času vsakega predsedovanja, bi moralo proces IPCR voditi predsedstva na ravni Coreperja.

| (6) | Stalni odbor za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti, ustanovljen na podlagi člena 71 PDEU, zagotavlja pospeševanje in krepitev operativnega sodelovanja na področju notranje varnosti v Uniji. Brez poseganja v člen 240 omogoča lažje usklajevanje ukrepov pristojnih organov držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Stalni odbor za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti, ustanovljen na podlagi člena 71 PDEU, zagotavlja pospeševanje in krepitev operativnega sodelovanja na področju notranje varnosti v Uniji. Brez poseganja v člen 240 omogoča lažje usklajevanje ukrepov pristojnih organov držav članic.

| (7) | Politični in varnostni odbor (PVO), ustanovljen na podlagi člena 38 PEU, spremlja mednarodni položaj na področjih, ki jih zadeva skupna zunanja in varnostna politika (SZVP), ter prispeva k opredeljevanju politik, tako da brez poseganja v vlogo Coreperja daje mnenja Svetu. V primeru krize na področjih, ki spadajo v okviru SZVP, je potrebno tesno usklajevanje med predsedujočima Coreperju in PVO. |
| --- | --- |

(7)

Politični in varnostni odbor (PVO), ustanovljen na podlagi člena 38 PEU, spremlja mednarodni položaj na področjih, ki jih zadeva skupna zunanja in varnostna politika (SZVP), ter prispeva k opredeljevanju politik, tako da brez poseganja v vlogo Coreperja daje mnenja Svetu. V primeru krize na področjih, ki spadajo v okviru SZVP, je potrebno tesno usklajevanje med predsedujočima Coreperju in PVO.

| (8) | Komisija kot institucija, ki je odgovorna za spodbujanje splošnega interesa Unije in sprejemanje ustreznih pobud v ta namen ter ki skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih sprejemajo institucije na podlagi člena 17 PEU, ima ključno vlogo pri sodelovanju v ureditvi IPCR. |
| --- | --- |

(8)

Komisija kot institucija, ki je odgovorna za spodbujanje splošnega interesa Unije in sprejemanje ustreznih pobud v ta namen ter ki skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih sprejemajo institucije na podlagi člena 17 PEU, ima ključno vlogo pri sodelovanju v ureditvi IPCR.

| (9) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) ter Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) imata na voljo strokovne obveščevalne ali vojaške strukture ter mrežo delegacij, ki lahko prispevajo k odzivanju na krize z zunanjo razsežnostjo. Odvisno od krize bi morale druge strukture in agencije Unije s področja SZVP ali Skupne varnostne in obrambne politike po potrebi zagotoviti prispevke v skladu z ustreznimi določbami prava Unije. |
| --- | --- |

(9)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) ter Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) imata na voljo strokovne obveščevalne ali vojaške strukture ter mrežo delegacij, ki lahko prispevajo k odzivanju na krize z zunanjo razsežnostjo. Odvisno od krize bi morale druge strukture in agencije Unije s področja SZVP ali Skupne varnostne in obrambne politike po potrebi zagotoviti prispevke v skladu z ustreznimi določbami prava Unije.

| (10) | Vsaka kriza ima lahko drugačne poteze, ki terjajo ustrezno ravnanje v Svetu. IPCR je zasnovana tako, da je prožna in nadgradljiva ter dopušča prilagajanje udejstvovanja politične ravni in potrebne podpore kriznim potrebam. Prožnost je zagotovljena z dvema načinoma uporabe; namreč z izmenjavo informacij ali polno uporabo in možnostmi za vključitev ustreznih akterjev. Nadgradljivost se nanaša na raven političnega odločanja. |
| --- | --- |

(10)

Vsaka kriza ima lahko drugačne poteze, ki terjajo ustrezno ravnanje v Svetu. IPCR je zasnovana tako, da je prožna in nadgradljiva ter dopušča prilagajanje udejstvovanja politične ravni in potrebne podpore kriznim potrebam. Prožnost je zagotovljena z dvema načinoma uporabe; namreč z izmenjavo informacij ali polno uporabo in možnostmi za vključitev ustreznih akterjev. Nadgradljivost se nanaša na raven političnega odločanja.

| (11) | Komisija in VP sta leta 2013 dejavno prispevala k oblikovanju in nastajanju IPCR. Vse od vzpostavitve IPCR sta jo Komisija in VP stalno podpirala in še vedno sta odločena prispevati k njenemu izvajanju. Prispevek Komisije in VP k IPCR bi bilo treba vključiti tudi v ta sklep ter pri tem v celoti upoštevati njune pristojnosti. |
| --- | --- |

(11)

Komisija in VP sta leta 2013 dejavno prispevala k oblikovanju in nastajanju IPCR. Vse od vzpostavitve IPCR sta jo Komisija in VP stalno podpirala in še vedno sta odločena prispevati k njenemu izvajanju. Prispevek Komisije in VP k IPCR bi bilo treba vključiti tudi v ta sklep ter pri tem v celoti upoštevati njune pristojnosti.

| (12) | IPCR se obsežno uporablja za podporo izmenjavi informacij o kompleksnih krizah (strani za spremljanje dogajanja v zvezi s Sirijo/Irakom, Jemnom, ebolo, Ukrajino, Nepalom itd.), krizno komuniciranje (najboljše prakse in strategije komuniciranja), človekoljubno pomoč in boj proti terorizmu. Prvič je bila uporabljena oktobra 2015 zaradi begunske in migracijske krize. Vse od takrat je bila ključnega pomena za spremljanje in podporo odzivanju na krizo, s poročili Coreperju, Svetu in Evropskemu svetu. Uporablja se tudi za izvajanje odziva Unije na večje krize zaradi kibernetskih napadov, naravnih nesreč ali hibridnih groženj. |
| --- | --- |

(12)

IPCR se obsežno uporablja za podporo izmenjavi informacij o kompleksnih krizah (strani za spremljanje dogajanja v zvezi s Sirijo/Irakom, Jemnom, ebolo, Ukrajino, Nepalom itd.), krizno komuniciranje (najboljše prakse in strategije komuniciranja), človekoljubno pomoč in boj proti terorizmu. Prvič je bila uporabljena oktobra 2015 zaradi begunske in migracijske krize. Vse od takrat je bila ključnega pomena za spremljanje in podporo odzivanju na krizo, s poročili Coreperju, Svetu in Evropskemu svetu. Uporablja se tudi za izvajanje odziva Unije na večje krize zaradi kibernetskih napadov, naravnih nesreč ali hibridnih groženj.

| (13) | Standardne operativne postopke za IPCR, ki že obstajajo v okviru sedanje ureditve IPCR in so podrobno predstavljeni v ločenem dokumentu, bi bilo treba nadalje razviti in po potrebi posodobiti, da se jasno opredelijo postopki in ukrepi, ki se v procesu IPCR pričakujejo od vsakega akterja. |
| --- | --- |

(13)

Standardne operativne postopke za IPCR, ki že obstajajo v okviru sedanje ureditve IPCR in so podrobno predstavljeni v ločenem dokumentu, bi bilo treba nadalje razviti in po potrebi posodobiti, da se jasno opredelijo postopki in ukrepi, ki se v procesu IPCR pričakujejo od vsakega akterja.

| (14) | V standardnih operativnih postopkih za celostno ozaveščenost o razmerah in analizi, ki sta jih v skladu s standardnimi operativnimi postopki za IPCR v okviru svojih nalog in pristojnosti pripravili Komisija in ESZD, bi moral biti podrobno določen potek priprave le-tega in načini za vključitev informacij iz držav članic. Pri pripravi celostne ozaveščenosti o razmerah in analizi bo bistveno v celoti izkoristiti potencial dopolnjevanja med deležniki ter obstoječimi sredstvi, strukturami in zmogljivostmi na ravni Unije, pri čemer se je treba izogniti podvajanju obstoječih struktur in vzpostavljanju novih stalnih struktur. |
| --- | --- |

(14)

V standardnih operativnih postopkih za celostno ozaveščenost o razmerah in analizi, ki sta jih v skladu s standardnimi operativnimi postopki za IPCR v okviru svojih nalog in pristojnosti pripravili Komisija in ESZD, bi moral biti podrobno določen potek priprave le-tega in načini za vključitev informacij iz držav članic. Pri pripravi celostne ozaveščenosti o razmerah in analizi bo bistveno v celoti izkoristiti potencial dopolnjevanja med deležniki ter obstoječimi sredstvi, strukturami in zmogljivostmi na ravni Unije, pri čemer se je treba izogniti podvajanju obstoječih struktur in vzpostavljanju novih stalnih struktur.

| (15) | Ustanovljena je bila neuradna mreža kriznih posrednikov IPCR, ki jo sestavljajo strokovnjaki za komuniciranje iz držav članic in ustreznih organov Unije, da bi prispevala k pripravljenosti, zlasti z izmenjavo najboljših praks in pridobljenih spoznanj. |
| --- | --- |

(15)

Ustanovljena je bila neuradna mreža kriznih posrednikov IPCR, ki jo sestavljajo strokovnjaki za komuniciranje iz držav članic in ustreznih organov Unije, da bi prispevala k pripravljenosti, zlasti z izmenjavo najboljših praks in pridobljenih spoznanj.

| (16) | V skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU nobena država članica ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti. Z vsemi tajnimi podatki se ravna v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (2) o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov Unije – |
| --- | --- |

(16)

V skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU nobena država članica ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti. Z vsemi tajnimi podatki se ravna v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (2) o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta sklep določa enotno ureditev EU za politično odzivanje na krize (IPCR). IPCR omogoča pravočasno usklajevanje in odzivanje na krize na politični ravni Unije – ne glede na to, ali izvirajo v ali zunaj Unije –, ki imajo daljnosežne učinke ali politično težo.

2.   IPCR zagotavlja Svetu potrebna orodja in prožnost za odločanje o odzivanju Unije, med drugim s hitrimi posvetovanji in morebitnimi predlogi za ukrepanje. Za politični nadzor in strateško usmerjanje vseh faz procesa IPCR je odgovorno predsedstvo Sveta ob doslednem upoštevanju pristojnosti Komisije in VP.

3.   IPCR je enoten sveženj postopkov za usklajeno, učinkovito in pravočasno odzivanje na krize na politični ravni Unije. V skladu s členom 222(3) PDEU Svet IPCR uporablja za to, da na politični ravni usklajuje uveljavljanje solidarnostne klavzule iz člena 1(2) Sklepa 2014/415/EU.

4.   Ta ureditev ne nadomešča ali podvaja obstoječih mehanizmov ali ureditev Unije.

Člen 2

Struktura IPCR

1.   IPCR ima dva načina uporabe, o katerih odloča predsedstvo glede na resnost krize in potrebe po odzivanju:

| (a) | izmenjava informacij, da bi si lahko ustvarili jasno sliko razmer in pripravili vse potrebno za morebitno polno uporabo; |
| --- | --- |

(a)

izmenjava informacij, da bi si lahko ustvarili jasno sliko razmer in pripravili vse potrebno za morebitno polno uporabo;

| (b) | polna uporaba, ki vključuje pripravo odzivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

polna uporaba, ki vključuje pripravo odzivnih ukrepov.

2.   IPCR ima več podpornih elementov, ki so nujni za tehtno odločanje v Svetu in učinkovito politično usklajevanje na ravni Unije. Ti podporni elementi so:

| (a) | neuradna okrogla miza, ki jo skliče predsedstvo ob podpori in na nasvet generalnega sekretariata Sveta (GSS) iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

neuradna okrogla miza, ki jo skliče predsedstvo ob podpori in na nasvet generalnega sekretariata Sveta (GSS) iz člena 7;

| (b) | zmogljivost za celostno ozaveščenost o razmerah in analizi, ki so jo v okviru svojih nalog in pristojnosti razvile službe Komisije in ESZD, iz člena 8; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost za celostno ozaveščenost o razmerah in analizi, ki so jo v okviru svojih nalog in pristojnosti razvile službe Komisije in ESZD, iz člena 8;

| (c) | posebna zaščitena spletna platforma Sveta, ki omogoča pravočasno izmenjavo informacij, iz člena 9, ter |
| --- | --- |

(c)

posebna zaščitena spletna platforma Sveta, ki omogoča pravočasno izmenjavo informacij, iz člena 9, ter

| (d) | osrednja kontaktna točka na ravni Unije za pristojne organe držav članic in druge deležnike, ki je na voljo 24 ur na dan 7 dni v tednu, in jo zagotavlja Center za usklajevanje nujnega odziva pri Evropski komisiji, iz člena 10. |
| --- | --- |

(d)

osrednja kontaktna točka na ravni Unije za pristojne organe držav članic in druge deležnike, ki je na voljo 24 ur na dan 7 dni v tednu, in jo zagotavlja Center za usklajevanje nujnega odziva pri Evropski komisiji, iz člena 10.

3.   Da bi izboljšali odločanje na politični ravni Unije, imajo podporni elementi iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2 naslednje značilnosti:

| (a) | prilagojeni so potrebam ravni političnega odločanja, ki po uporabi IPCR poteka pod vodstvom predsedstva ter v posvetovanju s službami Komisije in ESZD; |
| --- | --- |

(a)

prilagojeni so potrebam ravni političnega odločanja, ki po uporabi IPCR poteka pod vodstvom predsedstva ter v posvetovanju s službami Komisije in ESZD;

| (b) | pokrivajo vse ključne sektorje, ki jih je prizadela kriza; |
| --- | --- |

(b)

pokrivajo vse ključne sektorje, ki jih je prizadela kriza;

| (c) | so integrirani in usklajeno združujejo različne razsežnosti krize; |
| --- | --- |

(c)

so integrirani in usklajeno združujejo različne razsežnosti krize;

| (d) | imajo ustrezno in potrebno raven podrobnosti ter |
| --- | --- |

(d)

imajo ustrezno in potrebno raven podrobnosti ter

| (e) | so na voljo pravočasno, tj. dovolj časa pred začetkom uradnih razprav. |
| --- | --- |

(e)

so na voljo pravočasno, tj. dovolj časa pred začetkom uradnih razprav.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „kriza“ pomeni razmere, ki imajo tako daljnosežne učinke ali politično težo, da zahtevajo hitro usklajevanje politik in odzivanje na politični ravni Unije; |
| --- | --- |

(a)

„kriza“ pomeni razmere, ki imajo tako daljnosežne učinke ali politično težo, da zahtevajo hitro usklajevanje politik in odzivanje na politični ravni Unije;

| (b) | „odzivanje“ pomeni vsak ukrep, ki se sprejme v primeru krize, da se odpravijo njene škodljive posledice. |
| --- | --- |

(b)

„odzivanje“ pomeni vsak ukrep, ki se sprejme v primeru krize, da se odpravijo njene škodljive posledice.

Člen 4

Uporaba

1.   V primeru krize odločitev o uporabi IPCR sprejme predsedstvo. K temu lahko predsedstvo pozove vsaka država članica.

2.   Predsedstvo po uveljavljanju solidarnostne klavzule takoj polno uporabi IPCR v skladu s členom 5(1) Sklepa 2014/415/EU, če to še ni bilo storjeno.

3.   Če solidarnostna klavzula ni bila uveljavljena, se predsedstvo še pred sprejemom odločitve o uporabi po potrebi posvetuje s prizadetimi državami članicami ter Komisijo in VP.

4.   Predsedstvu svetuje in ga podpira GSS. Predsedstvo se lahko strokovno posvetuje tudi s službami Komisije in ESZD v okviru njunih nalog in odgovornosti ter z ustreznimi agencijami Unije, državami članicami ter zadevnimi deležniki ali organizacijami.

5.   Odločitev o uporabi IPCR z izmenjavo informacij se lahko sprejme tudi s soglasjem GSS, služb Komisije in ESZD ter v posvetovanju s predsedstvom.

6.   Predsedstvo se lahko glede na razvoj krize in politične potrebe kadar koli odloči za okrepitev ali zmanjšanje delovanja iz enega načina uporabe v drugega. Dokler se uveljavljanje solidarnostne klavzule še naprej uporablja, se ohrani polni način delovanja IPCR.

7.   Predsedstvo obvesti generalnega sekretarja Sveta o odločitvi za uporabo IPCR. GSS takoj obvesti Komisijo in VP ter kabinet predsednika Evropskega sveta.

Člen 5

Prekinitev uporabe

Odločitev o prekinitvi uporabe IPCR sprejme predsedstvo po posvetovanju s prizadetimi državami članicami, kot je ustrezno, ter po posvetovanju s Komisijo in VP. Uporaba IPCR se ne prekine, dokler se uveljavlja solidarnostna klavzula.

Člen 6

Raven Coreperja

1.   Da se zagotovi doslednost politik in ukrepov Unije, se nadzor nad izvajanjem IPCR vedno opravlja na ravni Coreperja. Predsedstvo takoj obvesti Coreper o glavnih vidikih krize in predvidenem postopku.

2.   Predsedstvo glede na značilnosti krize in z njo povezanih političnih potreb odziva odloči, da se bo o zadevnih vprašanjih razpravljalo v ustreznih pripravljalnih telesih Sveta v skladu s Poslovnikom Sveta. Država članica, ki v zadevnem polletnem obdobju predseduje Svetu, se usklajuje s predstavniki VP, predsedujočimi pristojnim pripravljalnim telesom Sveta, po potrebi pa tudi s predsednikom Vojaškega odbora, saj so te osebe odgovorne za sklicevanje sej teh teles.

Člen 7

Okrogle mize

1.   Namen okroglih miz je identificirati in preučiti krizne razmere, da bi politične odločitve temeljile na ustreznih informacijah.

2.   Okrogle mize so sklicane na pobudo predsedstva, ob podpori in na nasvet GSS.

3.   Predsedstvo določi sestavo okroglih miz. Službe Komisije in ESZD so vabljene, da se jih udeležijo in prispevajo v okviru svojih področij pristojnosti. K udeležbi je vabljen tudi kabinet predsednika Evropskega sveta. Prizadete države članice in drugi ustrezni deležniki in strokovnjaki za nekatere zadeve, vključno s predstavniki tretjih držav in mednarodnih organizacij, ter koordinator Unije za boj proti terorizmu so vabljeni, da se udeležijo navedenih okroglih miz, če je to primerno.

4.   Če je uporabljen način izmenjave informacij, je v primeru, da predsedstvo skliče okroglo mizo, slednja namenjena predvsem spremljanju razmer, oceni prošenj za informacije in presoji, ali je potrebna polna uporaba. V primeru polne uporabe udeleženci okrogle mize pod vodstvom predsedstva pripravijo, razvijejo in posodobijo osnutek predlogov za ukrepanje, če je to potrebno, da bi lahko bil ta osnutek po potrebi predložen Svetu v razpravo in odločanje.

Člen 8

Celostna ozaveščenost o razmerah in analizi

1.   V okviru podporne zmogljivosti za celostno ozaveščenost o razmerah in analizi se pripravijo poročila, ki prispevajo k argumentirani razpravi na okroglih mizah, sejah Sveta in njegovih pripravljalnih teles ter zasedanjih Evropskega sveta.

2.   Poročila o celostni ozaveščenosti o razmerah in analizi so prilagojena potrebam na politični ravni Unije, kot jih opredeli predsedstvo Sveta. Predsedstvo v ta namen ter po posvetovanju s službami Komisije in ESZD pripravi politične in strateške smernice ter jih po potrebi posodablja.

3.   Podporna zmogljivost za celostno ozaveščenost o razmerah in analizi omogoča:

| (a) | zbiranje in izmenjavo informacij o trenutnih razmerah, analizah, ki jih pripravljajo Unija in države članice, odločitvah in ukrepih, ki so jih ali jih še bodo sprejeli ustrezni deležniki, in o potrebi po političnem usklajevanju na ravni Unije, ki jo izrazijo ustrezni deležniki; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje in izmenjavo informacij o trenutnih razmerah, analizah, ki jih pripravljajo Unija in države članice, odločitvah in ukrepih, ki so jih ali jih še bodo sprejeli ustrezni deležniki, in o potrebi po političnem usklajevanju na ravni Unije, ki jo izrazijo ustrezni deležniki;

| (b) | obdelovanje informacij iz točke (a) in izdelavo celovitega pregleda razmer in |
| --- | --- |

(b)

obdelovanje informacij iz točke (a) in izdelavo celovitega pregleda razmer in

| (c) | pripravo celostne analize, vključno z možnim razvojem in posledicami določenih razmer. |
| --- | --- |

(c)

pripravo celostne analize, vključno z možnim razvojem in posledicami določenih razmer.

Države članice in ustrezne agencije in organi Unije si v ta namen prizadevajo za podpiranje teh dejavnosti in hitro posredovanje ustreznih informacij.

4.   Celostna ozaveščenost o razmerah in analizi je instrument za izmenjavo informacij, ki zagotavlja podatke tudi državam članicam ter podpira dejavnosti Komisije in VP.

5.   Celostno ozaveščenost o razmerah in analizi pripravijo službe Komisije in ESZD v okviru svojih nalog in odgovornosti ter na podlagi obstoječih sredstev in zmogljivosti. Celostna ozaveščenost o razmerah in analizi temelji tudi na ustreznih informacijah in analizah, ki jih zagotavljajo države članice (npr. iz ustreznih nacionalnih kriznih centrov), zlasti prek spletne platforme, in agencije Unije.

6.   Ob uporabi IPCR in do prekinitve njene uporabe je ta pomoč stalno na voljo. Predsedstvu in Svetu se hitro zagotavlja ves čas kriznih razmer, kar omogoča proaktivno krizno upravljanje. Glede na razvoj krize se lahko predsedstvo odloči za zahtevo, da se podpora celostni ozaveščenosti o razmerah in analizi okrepi ali zmanjša. Redno spremljanje iz sektorskih virov EU poteka še naprej.

7.   Coreper lahko tretjim državam in mednarodnim partnerjem, kot so pridružene schengenske države, odobri dostop do poročil o celostni ozaveščenosti o razmerah in analizi za določeno krizo, odvisno od njene narave.

Člen 9

Spletna platforma

1.   Posebna spletna platforma, ki jo je razvil in jo upravlja GSS, se uporablja kot ključno orodje za IPCR, in sicer kot elektronsko vozlišče med zadevnimi deležniki.

2.   Dostop do te platforme je omejen na osebe, ki jih določijo zadevni deležniki, tj. generalni sekretariat Sveta (za Svet in Evropski svet), države članice, Komisija, ESZD (za VP) ter ustrezne agencije Unije.

3.   Da bi spodbudili izmenjave prek spletne platforme, zlasti take, ki so občutljive narave, se informacij ne sme razkriti stranem, ki niso zadevni deležniki iz odstavka 2, razen če Coreper to izrecno odobri. GSS v sodelovanju s predsedstvom sodeluje pri odzivanju na prošnje za informacije, ki so jih vložile te strani.

4.   Da bi se izognili podvajanju, spletna platforma ne nadomešča nobenega sektorskega spletnega orodja Unije niti je ta orodja ne bodo nadomestila. Informacije z oznako tajnosti nad „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ se izmenjajo prek ustreznih pooblaščenih kanalov.

5.   Spletne platforme so na voljo tudi brez uporabe IPCR, zlasti za ustrezne informacije o ozadju, vaje, pridobljene izkušnje in usposabljanje ter kontaktne točke IPCR. Za vsako uporabo IPCR se ustvari krizna stran.

6.   V primeru krize brez uporabe IPCR lahko GSS – v dogovoru s predsedstvom – vzpostavi „stran za spremljanje“, tudi na zahtevo zadevne države članice, služb Komisije ali ESZD. Ta stran omogoča izmenjavo informacij in bi delovala kot odložišče za razpoložljiva poročila in informacije o trenutnih razmerah. Vzpostavitev strani za spremljanje ne vključuje priprave poročil o celostni ozaveščenosti o razmerah in analizi.

7.   Spletna platforma IPCR ima tudi posebne tematske forume ali „vozlišča“, ki bi se zlasti uporabljali zunaj kriznih razmer za navezovanje stikov, izmenjavo informacij in sodelovanje, s čimer prispeva k pripravljenosti na krizno upravljanje.

8.   GSS se pri načrtovanju strukturnih sprememb platforme posvetuje s predsedstvom in delegacijami Sveta.

Člen 10

Osrednja kontaktna točka, ki je na voljo 24 ur na dan 7 dni v tednu

Po začetku uporabe IPCR postane osrednja kontaktna točka, ki je na voljo 24 ur na dan 7 dni v tednu, operativna, brez poseganja v delitev pristojnosti znotraj služb Komisije in ESZD ter v obstoječe informacijske mreže.

Člen 11

Standardni operativni postopki

1.   Predsedstvo ob podpori GSS še naprej po potrebi razvija in posodablja obstoječe standardne operativne postopke IPCR, da se jasno opredelijo postopki, pa tudi ukrepi, ki se pričakujejo od posameznih akterjev v postopku IPCR. Države članice, službe Komisije in ESZD so vabljene k sodelovanju. Vsaka nova različica standardnih operativnih postopkov IPCR se predloži Coreperju v odobritev.

2.   Evropska komisija in ESZD v okviru svojih nalog in odgovornosti oblikujeta standardne operativne postopke o celostni ozaveščenosti o razmerah in analizi v skladu s standardnimi operativnimi postopki IPCR, v katerih so podrobno določeni priprava celostne ozaveščenosti o razmerah in analizi in načini za vključitev informacij, ki jih posredujejo države članice.

Člen 12

Pripravljenost

1.   Da bi še izboljšali zmogljivost za hitro odzivanje na krize na politični ravni Unije, se oblikujejo ukrepi za pripravljenost in okvir za komunikacijsko strategijo. Ti ukrepi bodo temeljili na informacijah v zvezi z najpomembnejšimi problematičnimi področji za morebitno uporabo IPCR, in sicer na podlagi politike za pripravljenost IPCR in povezanega programa, katerih namen je izboljšati vse dele zmogljivosti IPCR.

2.   Politika za pripravljenost se predloži Svetu v potrditev. Program za pripravljenost se predstavi Coreperju.

3.   Da bi izboljšali znanje in pripravljenost vseh zadevnih deležnikov, se organizira prilagojeno usposabljanje o postopkih in orodjih, ki se uporabljajo v krizah, pri katerih je potrebno usklajevanje na politični ravni Unije.

4.   Politika za pripravljenost IPCR predvideva medsektorske vaje in določa postopke in načine za načrtovanje vaj, ki vključujejo IPCR. Vaje IPCR organizira predsedstvo ob pomoči GSS, vanje pa so prostovoljno vključene tudi države članice. Komisija in VP sta tesno povezana s tem delom in pozvana, naj ustrezno sodelujeta. Vsaka vaja, ki vključuje IPCR, upošteva politiko za pripravljenost IPCR.

5.   Politika za pripravljenost IPCR prispeva tudi k izboljšanju komuniciranja z javnostjo in usklajenost sporočil v času krize. Neuradna mreža za krizno komuniciranje lahko podpre ta prizadevanja.

6.   Opredeljene bodo izkušnje, pridobljene z vajami v obeh sklopih in uporabo ureditve IPCR v praksi. Vzpostavljen bo proces strukturirane obravnave teh izkušenj.

Člen 13

Evropski svet

Glede na krizo bi lahko bilo potrebno hitro posvetovanje ali odločanje na ravni Evropskega sveta. V ta namen se tudi kabinet predsednika Evropskega sveta pozove, naj v celoti sodeluje pri IPCR, in sicer od začetka njene uporabe in pri dejavnostih za pripravljenost.

Člen 14

Obveščanje in komuniciranje

1.   Predsedstvo takoj obvesti Evropski parlament o uporabi IPCR.

2.   Usklajena komunikacijska strategija, tudi prek skupnih sporočil, je sestavni del ukrepov odzivanja, ki so predvideni v primeru uporabe IPCR.

Člen 15

Pregled

1.   Ureditev iz tega sklepa se pregleduje glede na ugotovljene potrebe, v vsakem primeru pa v 12 mesecih po prekinitvi uporabe, da bi opredelili in obravnavali ustrezne pridobljene izkušnje. Ta pregled izvede Svet na podlagi prispevkov, ki jih pripravijo države članice, Komisija in VP.

2.   Ta sklep se lahko po potrebi revidira, zlasti v odziv na potrebe, ki jih ugotovi Svet pri pregledu, v skladu s členom 9(3) Sklepa Sveta 2014/415/EU.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 11. decembra 2018

Za Svet

Predsednik

G. BLÜMEL

---

(1)  
  UL L 192, 1.7.2014, str. 53.

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/35

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2018/1994

z dne 11. decembra 2018

o dovoljenju Hrvaški, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 168 Direktive 2006/112/ES določa, da ima davčni zavezanec pravico odbiti davek na dodano vrednost (DDV), obračunan na dobavo blaga in storitev, ki jih navedeni zavezanec prejme za namene uporabe v svojih obdavčenih transakcijah. Točka (a) člena 26(1) navedene direktive vsebuje zahtevo, da je DDV treba obračunati, če se poslovno sredstvo uporablja za zasebno rabo davčnega zavezanca ali za zasebno rabo njegovih zaposlenih ali splošneje za druge namene kot za namene njegove dejavnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 168 Direktive 2006/112/ES določa, da ima davčni zavezanec pravico odbiti davek na dodano vrednost (DDV), obračunan na dobavo blaga in storitev, ki jih navedeni zavezanec prejme za namene uporabe v svojih obdavčenih transakcijah. Točka (a) člena 26(1) navedene direktive vsebuje zahtevo, da je DDV treba obračunati, če se poslovno sredstvo uporablja za zasebno rabo davčnega zavezanca ali za zasebno rabo njegovih zaposlenih ali splošneje za druge namene kot za namene njegove dejavnosti.

| (2) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 22. decembra 2016, je Hrvaška zaprosila za dovoljenje, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od določb Direktive 2006/112/ES, ki urejajo pravico do odbitka vstopnega davka v zvezi z nakupom in lizingom zrakoplovov, plovil in osebnih avtomobilov, vključno z nakupom opreme za tako blago ter storitvami, opravljenimi v zvezi z njim. Po več razpravah s Komisijo je Hrvaška predložila spremenjeno zahtevo, omejeno na osebne avtomobile, ki jo je Komisija evidentirala 17. septembra 2018. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 22. decembra 2016, je Hrvaška zaprosila za dovoljenje, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od določb Direktive 2006/112/ES, ki urejajo pravico do odbitka vstopnega davka v zvezi z nakupom in lizingom zrakoplovov, plovil in osebnih avtomobilov, vključno z nakupom opreme za tako blago ter storitvami, opravljenimi v zvezi z njim. Po več razpravah s Komisijo je Hrvaška predložila spremenjeno zahtevo, omejeno na osebne avtomobile, ki jo je Komisija evidentirala 17. septembra 2018.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 21. septembra 2018 zahtevo Hrvaške posredovala drugim državam članicam. Z dopisom z dne 24. septembra 2018 je Komisija uradno obvestila Hrvaško, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 21. septembra 2018 zahtevo Hrvaške posredovala drugim državam članicam. Z dopisom z dne 24. septembra 2018 je Komisija uradno obvestila Hrvaško, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

| (4) | Davčni zavezanci na Hrvaškem ne morejo odbiti DDV v zvezi z osebnimi avtomobili, ki se samo deloma uporabljajo za poslovne namene. Hrvaška namerava spremeniti svojo zakonodajo in omogočiti odbitek vstopnega DDV v zvezi z osebnimi avtomobili. |
| --- | --- |

(4)

Davčni zavezanci na Hrvaškem ne morejo odbiti DDV v zvezi z osebnimi avtomobili, ki se samo deloma uporabljajo za poslovne namene. Hrvaška namerava spremeniti svojo zakonodajo in omogočiti odbitek vstopnega DDV v zvezi z osebnimi avtomobili.

| (5) | Hrvaška navaja, da je pogosto težko natančno opredeliti, v kolikšni meri se avtomobili uporabljajo za zasebne ali poklicne namene, kadar je to mogoče, pa zadevni postopek pomeni breme. Zato meni, da bi bilo za odbitek DDV primerno uporabljati fiksen odstotek. Na podlagi ocen navaja, da je omejitev v višini 50 % ustrezna. |
| --- | --- |

(5)

Hrvaška navaja, da je pogosto težko natančno opredeliti, v kolikšni meri se avtomobili uporabljajo za zasebne ali poklicne namene, kadar je to mogoče, pa zadevni postopek pomeni breme. Zato meni, da bi bilo za odbitek DDV primerno uporabljati fiksen odstotek. Na podlagi ocen navaja, da je omejitev v višini 50 % ustrezna.

| (6) | Po navedbah Hrvaške uporaba omejitve za odbitek DDV v obliki fiksnega odstotka ne bo povzročila dodatnega upravnega bremena ali dodatnih stroškov niti za podjetja niti za davčne organe, odbitek DDV pa bo s tem postal mogoč. Uvedba odbitka DDV bo zmanjšala interes davkoplačevalcev, da nabavljajo blago in storitve v zvezi z osebnimi avtomobili od oseb, ki opravljajo neregistrirano dejavnost. |
| --- | --- |

(6)

Po navedbah Hrvaške uporaba omejitve za odbitek DDV v obliki fiksnega odstotka ne bo povzročila dodatnega upravnega bremena ali dodatnih stroškov niti za podjetja niti za davčne organe, odbitek DDV pa bo s tem postal mogoč. Uvedba odbitka DDV bo zmanjšala interes davkoplačevalcev, da nabavljajo blago in storitve v zvezi z osebnimi avtomobili od oseb, ki opravljajo neregistrirano dejavnost.

| (7) | Hrvaška je zato na podlagi člena 395 Direktive 2006/112/ES zaprosila za dovoljenje, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) in od člena 168 navedene direktive, da bi se omejila pravica do odbitka v zvezi z osebnimi avtomobili na določen odstotek (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep). |
| --- | --- |

(7)

Hrvaška je zato na podlagi člena 395 Direktive 2006/112/ES zaprosila za dovoljenje, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) in od člena 168 navedene direktive, da bi se omejila pravica do odbitka v zvezi z osebnimi avtomobili na določen odstotek (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep).

| (8) | Omejitev pravice do odbitka bi se morala uporabljati za DDV, plačan na nakup in lizing osebnih avtomobilov, vključno z nakupom vsega povezanega blaga ter storitvami, opravljenimi v zvezi z njimi. Osebni avtomobili, ki jih zajema ukrep, so motorna vozila, namenjena prevozu oseb, ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev. |
| --- | --- |

(8)

Omejitev pravice do odbitka bi se morala uporabljati za DDV, plačan na nakup in lizing osebnih avtomobilov, vključno z nakupom vsega povezanega blaga ter storitvami, opravljenimi v zvezi z njimi. Osebni avtomobili, ki jih zajema ukrep, so motorna vozila, namenjena prevozu oseb, ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev.

| (9) | Namen posebnega ukrepa je poenostaviti postopek obračunavanja davka in preprečevati utaje DDV, obenem pa omogočiti odbitek DDV na osebne avtomobile, ki se deloma uporabljajo za poslovne namene. Glede na morebiten pozitiven učinek na podjetja in uprave je primerno, da se posebni ukrep odobri. |
| --- | --- |

(9)

Namen posebnega ukrepa je poenostaviti postopek obračunavanja davka in preprečevati utaje DDV, obenem pa omogočiti odbitek DDV na osebne avtomobile, ki se deloma uporabljajo za poslovne namene. Glede na morebiten pozitiven učinek na podjetja in uprave je primerno, da se posebni ukrep odobri.

| (10) | Posebni ukrep bi moral veljati od 1. januarja 2019 in bi moral biti časovno omejen na 31. december 2021, da bi se lahko ocenilo, ali omejitev v višini 50 % ustrezno odraža splošno razdelitev med poslovno in zasebno rabo. |
| --- | --- |

(10)

Posebni ukrep bi moral veljati od 1. januarja 2019 in bi moral biti časovno omejen na 31. december 2021, da bi se lahko ocenilo, ali omejitev v višini 50 % ustrezno odraža splošno razdelitev med poslovno in zasebno rabo.

| (11) | Če bo Hrvaška menila, da je potrebno podaljšanje posebnega ukrepa po letu 2021, bi morala Komisiji do 31. marca 2021 predložiti zahtevo za podaljšanje, skupaj s poročilom, ki vključuje pregled uporabljenega odstotka. |
| --- | --- |

(11)

Če bo Hrvaška menila, da je potrebno podaljšanje posebnega ukrepa po letu 2021, bi morala Komisiji do 31. marca 2021 predložiti zahtevo za podaljšanje, skupaj s poročilom, ki vključuje pregled uporabljenega odstotka.

| (12) | Posebni ukrep bo imel zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje, in ne bo negativno vplival na lastna sredstva Unije iz pobranega DDV – |
| --- | --- |

(12)

Posebni ukrep bo imel zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje, in ne bo negativno vplival na lastna sredstva Unije iz pobranega DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 168 Direktive 2006/112/ES se Hrvaški dovoli, da pravico do odbitka davka na dodano vrednost (DDV) na izdatke za osebne avtomobile, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene, omeji na 50 %.

Člen 2

Z odstopanjem od točke (a) člena 26(1) Direktive 2006/112/ES Hrvaška neposlovne rabe osebnih avtomobilov, vključenih v sredstva podjetij davčnih zavezancev, ne obravnava kot storitve za plačilo, kadar za zadeven avtomobil velja omejitev, dovoljena v členu 1 tega sklepa.

Člen 3

Izdatki iz člena 1 zajemajo nakup in lizing osebnih avtomobilov, vključno z nakupom vsega povezanega blaga ter storitvami, opravljenimi v zvezi z njimi.

Člen 4

Ta sklep se uporablja samo za motorna vozila, namenjena prevozu oseb, ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev.

Člen 5

Člena 1 in 2 se ne uporabljata za:

| (a) | vozila, ki se uporabljajo za usposabljanje voznikov, preskušanje vozil, storitve popravil, gospodarsko dejavnost, ki vključuje prevoz potnikov in blaga, prevoz umrlih ali dajanje v najem; |
| --- | --- |

(a)

vozila, ki se uporabljajo za usposabljanje voznikov, preskušanje vozil, storitve popravil, gospodarsko dejavnost, ki vključuje prevoz potnikov in blaga, prevoz umrlih ali dajanje v najem;

| (b) | vozila, kupljena z namenom nadaljnje prodaje. |
| --- | --- |

(b)

vozila, kupljena z namenom nadaljnje prodaje.

Člen 6

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Uporablja se od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2021.

Vsaka zahteva za podaljšanje dovoljenja iz tega sklepa se predloži Komisiji do 31. marca 2021, hkrati pa se ji priloži poročilo, ki vključuje pregled odstotka iz člena 1.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.

V Bruslju, 11. decembra 2018

Za Svet

Predsednik

G. BLÜMEL

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/38

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1995

z dne 13. decembra 2018

o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Romunije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8448)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 16(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/60/ES določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v primeru potrditve primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/60/ES določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v primeru potrditve primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih.

| (2) | Poleg tega Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (2) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v državah članicah ali na njihovih območjih, kot je navedeno v Prilogi k navedenemu sklepu (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice), in v vseh državah članicah v zvezi s premiki divjih prašičev ter obveznosti glede obveščanja. V Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različnih stopnjah tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni, vključno s seznamom območij z visokim tveganjem. Priloga je bila večkrat spremenjena, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer glede afriške prašičje kuge v Uniji, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (2) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v državah članicah ali na njihovih območjih, kot je navedeno v Prilogi k navedenemu sklepu (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice), in v vseh državah članicah v zvezi s premiki divjih prašičev ter obveznosti glede obveščanja. V Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različnih stopnjah tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni, vključno s seznamom območij z visokim tveganjem. Priloga je bila večkrat spremenjena, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer glede afriške prašičje kuge v Uniji, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo.

| (3) | Leta 2018 je Romunija uradno obvestila Komisijo o primerih afriške prašičje gripe pri divjih prašičih in sprejela ustrezne ukrepe za nadzor bolezni v skladu z Direktivo 2002/60/ES. |
| --- | --- |

(3)

Leta 2018 je Romunija uradno obvestila Komisijo o primerih afriške prašičje gripe pri divjih prašičih in sprejela ustrezne ukrepe za nadzor bolezni v skladu z Direktivo 2002/60/ES.

| (4) | Glede na trenutne epidemiološke razmere in v skladu s členom 16 Direktive 2002/60/ES je Romunija Komisiji predložila načrt za izkoreninjenje afriške prašičje kuge (v nadaljnjem besedilu: načrt za izkoreninjenje). |
| --- | --- |

(4)

Glede na trenutne epidemiološke razmere in v skladu s členom 16 Direktive 2002/60/ES je Romunija Komisiji predložila načrt za izkoreninjenje afriške prašičje kuge (v nadaljnjem besedilu: načrt za izkoreninjenje).

| (5) | Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/950 (3), tako da med drugim upošteva primere afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Romuniji, dela I in III navedene priloge pa zdaj vključujeta okužena območja v Romuniji. |
| --- | --- |

(5)

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/950 (3), tako da med drugim upošteva primere afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Romuniji, dela I in III navedene priloge pa zdaj vključujeta okužena območja v Romuniji.

| (6) | Komisija je pregledala načrt za izkoreninjenje, ki ga je predložila Romunija, in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 Direktive 2002/60/ES. Zato bi ga bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pregledala načrt za izkoreninjenje, ki ga je predložila Romunija, in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 Direktive 2002/60/ES. Zato bi ga bilo treba odobriti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Načrt, ki ga je Romunija predložila 21. septembra 2018 v skladu s členom 16(1) Direktive 2002/60/ES glede izkoreninjenja afriške prašičje kuge pri populaciji divjih prašičev na območjih iz Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, se odobri.

Člen 2

Romunija v roku 30 dni od datuma sprejetja tega sklepa sprejme zakone in druge predpise, potrebne za izvajanje načrta za izkoreninjenje.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

V Bruslju, 13. decembra 2018

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 192, 20.7.2002, str. 27.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/950 z dne 3. julija 2018 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 167, 4.7.2018, str. 11).

3

---

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/40

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1996

z dne 14. decembra 2018

o določitvi notranjih pravil glede zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejitve nekaterih njihovih pravic v okviru obdelave osebnih podatkov za namene preiskav o trgovinski zaščiti in trgovinski politiki

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija v okviru svojega mandata na podlagi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2015/478 (1), (EU) 2015/755 (2), (EU) 2016/1036 (3) in (EU) 2016/1037 (4) izvaja trgovinsko politiko Unije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija v okviru svojega mandata na podlagi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2015/478 (1), (EU) 2015/755 (2), (EU) 2016/1036 (3) in (EU) 2016/1037 (4) izvaja trgovinsko politiko Unije.

| (2) | Zlasti med preiskavami o trgovinski zaščiti se osebni podatki v smislu člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5) neizogibno obdelajo. Komisija zbira informacije v preiskovalnem interesu, vključno z osebnimi podatki. Ob upoštevanju zahteve po varovanju zaupnih informacij bi morale biti vse informacije, ki jih da na voljo katera koli stran v preiskavi, takoj na voljo drugim zainteresiranim stranem, ki sodelujejo v preiskavi, z dostopom do nezaupne dokumentacije. Ta prenos podatkov je potreben za obrambo pravnih zahtevkov zainteresiranih strani in predpisan z zakonodajo. Naloge Komisije na področju trgovinske politike in trgovinske zaščite so glavna odgovornost Generalnega direktorata za trgovino (v nadaljnjem besedilu: GD za trgovino), katerega organizacijske enote delujejo kot upravljavci. |
| --- | --- |

(2)

Zlasti med preiskavami o trgovinski zaščiti se osebni podatki v smislu člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5) neizogibno obdelajo. Komisija zbira informacije v preiskovalnem interesu, vključno z osebnimi podatki. Ob upoštevanju zahteve po varovanju zaupnih informacij bi morale biti vse informacije, ki jih da na voljo katera koli stran v preiskavi, takoj na voljo drugim zainteresiranim stranem, ki sodelujejo v preiskavi, z dostopom do nezaupne dokumentacije. Ta prenos podatkov je potreben za obrambo pravnih zahtevkov zainteresiranih strani in predpisan z zakonodajo. Naloge Komisije na področju trgovinske politike in trgovinske zaščite so glavna odgovornost Generalnega direktorata za trgovino (v nadaljnjem besedilu: GD za trgovino), katerega organizacijske enote delujejo kot upravljavci.

| (3) | Osebni podatki, ki jih Komisija obdeluje, so na primer identifikacijski podatki, kontaktni podatki, poklicni podatki in podatki, povezani s predmetom preiskave. Osebni podatki se hranijo v varnem elektronskem okolju, da se prepreči nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam zunaj Komisije. Nekateri osebni podatki se lahko vključijo v ločeno elektronsko okolje, do katerega lahko dostopa regulirano število zainteresiranih strani, ki jih preiskava zanima. Osebni podatki se do konca preiskave hranijo znotraj služb Komisije, ki so pristojne za preiskavo. Obdobje upravne hrambe traja 5 let in začne teči s koncem preiskave. Ob koncu obdobja hrambe se informacije, povezane s primerom, vključno z osebnimi podatki, prenesejo v zgodovinski arhiv Komisije (6). |
| --- | --- |

(3)

Osebni podatki, ki jih Komisija obdeluje, so na primer identifikacijski podatki, kontaktni podatki, poklicni podatki in podatki, povezani s predmetom preiskave. Osebni podatki se hranijo v varnem elektronskem okolju, da se prepreči nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam zunaj Komisije. Nekateri osebni podatki se lahko vključijo v ločeno elektronsko okolje, do katerega lahko dostopa regulirano število zainteresiranih strani, ki jih preiskava zanima. Osebni podatki se do konca preiskave hranijo znotraj služb Komisije, ki so pristojne za preiskavo. Obdobje upravne hrambe traja 5 let in začne teči s koncem preiskave. Ob koncu obdobja hrambe se informacije, povezane s primerom, vključno z osebnimi podatki, prenesejo v zgodovinski arhiv Komisije (6).

| (4) | Komisija mora pri opravljanju svojih nalog spoštovati pravice fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jih priznavata člen 8(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16(1) Pogodbe ter pravice na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725. Hkrati mora Komisija spoštovati stroga pravila o zaupnosti iz člena 19 Uredbe (EU) 2016/1036, člena 29 Uredbe (EU) 2016/1037, člena 8 Uredbe (EU) 2015/478 in člena 5 Uredbe (EU) 2015/755. |
| --- | --- |

(4)

Komisija mora pri opravljanju svojih nalog spoštovati pravice fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jih priznavata člen 8(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16(1) Pogodbe ter pravice na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725. Hkrati mora Komisija spoštovati stroga pravila o zaupnosti iz člena 19 Uredbe (EU) 2016/1036, člena 29 Uredbe (EU) 2016/1037, člena 8 Uredbe (EU) 2015/478 in člena 5 Uredbe (EU) 2015/755.

| (5) | V nekaterih okoliščinah je treba uskladiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 s potrebami po učinkovitosti preiskav ter ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725 Komisiji omogoča omejitev uporabe členov 14 do 17, 19, 20 in 35 ter načela preglednosti, določenega v členu 4(1)(a), kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 17, 19, 20 in 35 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V nekaterih okoliščinah je treba uskladiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 s potrebami po učinkovitosti preiskav ter ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725 Komisiji omogoča omejitev uporabe členov 14 do 17, 19, 20 in 35 ter načela preglednosti, določenega v členu 4(1)(a), kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 17, 19, 20 in 35 navedene uredbe.

| (6) | Za zagotovitev učinkovitosti preiskav o trgovinski zaščiti ob upoštevanju standardov varstva osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, ki je nadomestila Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (7), je treba sprejeti notranja pravila, v skladu s katerimi lahko Komisija omeji pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev učinkovitosti preiskav o trgovinski zaščiti ob upoštevanju standardov varstva osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, ki je nadomestila Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (7), je treba sprejeti notranja pravila, v skladu s katerimi lahko Komisija omeji pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725.

| (7) | Zato je treba določiti notranja pravila, ki bi zajela vse postopke obdelave podatkov, ki jih izvaja Komisija v okviru svoje preiskovalne funkcije na področju trgovinske zaščite. Ta pravila bi se morala uporabljati za postopke obdelave podatkov, izvedene pred začetkom preiskave, med preiskavami in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z rezultati preiskav. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba določiti notranja pravila, ki bi zajela vse postopke obdelave podatkov, ki jih izvaja Komisija v okviru svoje preiskovalne funkcije na področju trgovinske zaščite. Ta pravila bi se morala uporabljati za postopke obdelave podatkov, izvedene pred začetkom preiskave, med preiskavami in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z rezultati preiskav.

| (8) | Za zagotovitev skladnosti s členi 14, 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 bi morala Komisija vse posameznike obveščati o svojih dejavnostih, ki vključujejo obdelavo njihovih osebnih podatkov, in o njihovih pravicah na pregleden in usklajen način v obliki obvestila o varstvu podatkov, objavljenega na spletišču Komisije. Po potrebi bi morala Komisija predložiti dodatne zaščitne ukrepe za zagotovitev, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v ustrezni obliki o tem posamezno obveščeni. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev skladnosti s členi 14, 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 bi morala Komisija vse posameznike obveščati o svojih dejavnostih, ki vključujejo obdelavo njihovih osebnih podatkov, in o njihovih pravicah na pregleden in usklajen način v obliki obvestila o varstvu podatkov, objavljenega na spletišču Komisije. Po potrebi bi morala Komisija predložiti dodatne zaščitne ukrepe za zagotovitev, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v ustrezni obliki o tem posamezno obveščeni.

| (9) | Na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 lahko Komisija tudi omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in izvrševanje drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da bi zaščitila lastne preiskave o trgovinski zaščiti in pravice drugih oseb, povezanih s preiskavami. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 lahko Komisija tudi omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in izvrševanje drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da bi zaščitila lastne preiskave o trgovinski zaščiti in pravice drugih oseb, povezanih s preiskavami.

| (10) | Da se ohrani učinkovito sodelovanje, bo morala Komisija poleg tega morda omejiti uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da se zaščitijo postopki obdelave drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije ali pristojnih organov držav članic. V ta namen bi se morala Komisija posvetovati z navedenimi institucijami, organi, uradi in agencijami o ustreznih razlogih za uvedbo omejitev ter o potrebi po omejitvah in njihovi sorazmernosti. |
| --- | --- |

(10)

Da se ohrani učinkovito sodelovanje, bo morala Komisija poleg tega morda omejiti uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da se zaščitijo postopki obdelave drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije ali pristojnih organov držav članic. V ta namen bi se morala Komisija posvetovati z navedenimi institucijami, organi, uradi in agencijami o ustreznih razlogih za uvedbo omejitev ter o potrebi po omejitvah in njihovi sorazmernosti.

| (11) | Komisija bo morda morala omejiti tudi zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabo drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z osebnimi podatki, prejetimi od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, da bi izpolnila svojo dolžnost sodelovanja s temi državami ali organizacijami in tako ohranila pomembni cilj splošnega javnega interesa Unije. Vendar pa lahko v nekaterih okoliščinah interes ali temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad interesom mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bo morda morala omejiti tudi zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabo drugih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z osebnimi podatki, prejetimi od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, da bi izpolnila svojo dolžnost sodelovanja s temi državami ali organizacijami in tako ohranila pomembni cilj splošnega javnega interesa Unije. Vendar pa lahko v nekaterih okoliščinah interes ali temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad interesom mednarodnega sodelovanja.

| (12) | Komisija bi morala vse omejitve obravnavati na pregleden način in vsako uporabo omejitev zabeležiti v ustreznem sistemu evidentiranja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala vse omejitve obravnavati na pregleden način in vsako uporabo omejitev zabeležiti v ustreznem sistemu evidentiranja.

| (13) | V skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko upravljavci preložijo, opustijo ali zavrnejo zagotavljanje informacij o razlogih za uporabo omejitve za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi ta zagotovitev na kakršen koli način ogrozila namen omejitve. To zlasti velja za primere omejitev pravic iz členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko upravljavci preložijo, opustijo ali zavrnejo zagotavljanje informacij o razlogih za uporabo omejitve za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi ta zagotovitev na kakršen koli način ogrozila namen omejitve. To zlasti velja za primere omejitev pravic iz členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725.

| (14) | Komisija bi morala redno pregledovati naložene omejitve za zagotovitev, da so pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti na podlagi členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 omejene le, dokler so take omejitve potrebne, da se Komisiji omogoči izvajanje preiskav o trgovinski zaščiti. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala redno pregledovati naložene omejitve za zagotovitev, da so pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti na podlagi členov 16 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 omejene le, dokler so take omejitve potrebne, da se Komisiji omogoči izvajanje preiskav o trgovinski zaščiti.

| (15) | Če se omejijo druge pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, bi moral upravljavec za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve ogrozilo njen namen. |
| --- | --- |

(15)

Če se omejijo druge pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, bi moral upravljavec za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve ogrozilo njen namen.

| (16) | Uradna oseba za varstvo podatkov pri Evropski komisiji bi morala opraviti neodvisen pregled uporabe omejitev, da se zagotovi skladnost s tem sklepom. |
| --- | --- |

(16)

Uradna oseba za varstvo podatkov pri Evropski komisiji bi morala opraviti neodvisen pregled uporabe omejitev, da se zagotovi skladnost s tem sklepom.

| (17) | Uredba (EU) 2018/1725 z datumom začetka veljavnosti nadomesti Uredbo (ES) št. 45/2001 brez kakršnega koli prehodnega obdobja. Možnost uporabe omejitev za nekatere pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je bila določena v Uredbi (ES) št. 45/2001. Da bi se izognili ogrožanju trgovinske politike in izvajanju preiskav o trgovinski zaščiti, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma začetka veljavnosti Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (EU) 2018/1725 z datumom začetka veljavnosti nadomesti Uredbo (ES) št. 45/2001 brez kakršnega koli prehodnega obdobja. Možnost uporabe omejitev za nekatere pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je bila določena v Uredbi (ES) št. 45/2001. Da bi se izognili ogrožanju trgovinske politike in izvajanju preiskav o trgovinski zaščiti, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma začetka veljavnosti Uredbe (EU) 2018/1725.

| (18) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je mnenje podal 30. novembra 2018 – |
| --- | --- |

(18)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je mnenje podal 30. novembra 2018 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta sklep določa pravila, ki jih mora Komisija upoštevati za obveščanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o obdelavi njihovih podatkov v skladu s členi 14, 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725, kadar opravlja preiskave o trgovinski politiki in trgovinski zaščiti.

Določa tudi pogoje, pod katerimi lahko Komisija omeji uporabo členov 4, 14 do 17, 19, 20 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) navedene uredbe.

2.   Ta sklep se uporablja za obdelavo osebnih podatkov s strani Komisije za namene dejavnosti, ki se izvajajo za izpolnitev nalog Komisije iz uredb (EU) 2016/1036, (EU) 2016/1037, (EU) 2015/478 in (EU) 2015/755, ali v zvezi z njimi.

3.   Ta sklep se uporablja za obdelavo osebnih podatkov s strani vseh služb Komisije, v kolikor obdelujejo osebne podatke, vsebovane v informacijah, ki jih morajo posredovati Komisiji, ali osebnih podatkov, ki jih Komisija že obdeluje za namene dejavnosti iz odstavka 2 tega člena, ali v zvezi z njimi.

Člen 2

Veljavne izjeme in omejitve

1.   Komisija pri izvajanju svojih nalog v zvezi s pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 preuči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

2.   V skladu s členi 3 do 7 tega sklepa lahko Komisija omeji uporabo členov 14 do 17, 19, 20 in 35 Uredbe (EU) 2018/1725 ter načela preglednosti iz člena 4(1)(a) te uredbe, kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 17, 19, 20 in 35 te uredbe, če bi izvajanje teh pravic in obveznosti ogrozilo namen dejavnosti Komisije v zvezi s trgovinsko politiko in trgovinsko zaščito ali bi negativno vplivalo na pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

3.   V skladu s členi 3 do 7 tega sklepa lahko Komisija omeji pravice in obveznosti iz odstavka 2 tega člena v zvezi z osebnimi podatki, pridobljenimi od drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije, pristojnih organov držav članic ali tretjih držav ali mednarodnih organizacij, v naslednjih okoliščinah:

| (a) | kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov, določenih v členu 25 Uredbe (EU) 2018/1725, ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (9); |
| --- | --- |

(a)

kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov, določenih v členu 25 Uredbe (EU) 2018/1725, ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (9);

| (b) | če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (11); |
| --- | --- |

(b)

če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

| (c) | kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje Komisije s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju preiskav o trgovinski zaščiti. |
| --- | --- |

(c)

kadar bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje Komisije s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju preiskav o trgovinski zaščiti.

Komisija se pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka posvetuje z zadevnimi institucijami, organi, agencijami, uradi Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če je Komisiji jasno, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk.

Točka (c) prvega pododstavka se ne uporablja, kadar nad interesom Komisije za sodelovanje s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v uporabo drugih sklepov Komisije, ki določajo notranja pravila glede zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in omejevanja nekaterih pravic na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725, in člena 23 poslovnika Komisije.

Člen 3

Zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki

1.   Komisija na svojem spletišču objavlja obvestila o varstvu podatkov, s katerimi vse posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvešča o svojih dejavnostih na področju trgovinske zaščite, ki vključujejo obdelavo njihovih osebnih podatkov. Po potrebi bi morala Komisija zagotoviti, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v ustrezni obliki o tem posamezno obveščeni.

2.   Kadar Komisija v celoti ali delno omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih podatki se obdelujejo za namene preiskav o trgovinski politiki ali trgovinski zaščiti, razloge za omejitev evidentira in vpiše v register v skladu s členom 6.

Člen 4

Pravica posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do dostopa do podatkov ter pravica do njihovega izbrisa in omejitve obdelave

1.   Če Komisija delno ali v celoti omeji pravico posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa do teh podatkov, njegovo pravico do izbrisa ali pravico do omejitve obdelave iz členov 17, 19 oziroma 20 Uredbe (EU) 2018/1725, zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo za dostop, izbris ali omejitev obdelave obvesti o uporabljeni omejitvi in glavnih razlogih zanjo ter o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali pravnega sredstva na Sodišču Evropske unije.

2.   Zagotavljanje informacij o razlogih za omejitev iz odstavka 1 se lahko preloži, opusti ali zavrne, dokler bi ogrožalo namen omejitve.

3.   Komisija razloge za omejitev evidentira v skladu s členom 6.

4.   Če je pravica do dostopa v celoti ali delno omejena, posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, uveljavlja pravico do dostopa prek Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s členom 25(6), (7) in (8) Uredbe (EU) 2018/1725.

Člen 5

Obveščanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o kršitvah varstva osebnih podatkov

Če Komisija omeji sporočanje kršitev varstva osebnih podatkov posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, kakor je navedeno v členu 35 Uredbe (EU) 2018/1725, razloge za omejitev evidentira in vpiše v register v skladu s členom 6 tega sklepa.

Člen 6

Evidentiranje omejitev in njihov vpis v register

1.   Komisija evidentira razloge za kakršno koli omejitev, ki se uporabi v skladu s tem sklepom, vključno z oceno potrebe po omejitvi in njene sorazmernosti, ob upoštevanju relevantnih elementov iz člena 25(2) Uredbe (EU) 2018/1725.

V ta namen se evidentira, kako bi uveljavljanje pravice ogrozilo namen preiskav o trgovinski politiki in trgovinski zaščiti ali omejitev, ki se uporabljajo v skladu s členom 2(2) ali (3), ali negativno vplivalo na pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Evidenca in morebitni dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se vnesejo v register. Na zahtevo se dajo na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 7

Trajanje omejitev

1.   Omejitve iz členov 3, 4 in 5 se še naprej uporabljajo, dokler obstajajo razlogi, ki jih upravičujejo.

2.   Ko razlogi za omejitev iz člena 3 ali 5 ne obstajajo več, Komisija odpravi omejitev in glavne razloge za omejitev sporoči posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki. Komisija hkrati obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da lahko kadar koli vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavlja pravno sredstvo na Sodišču Evropske unije.

3.   Komisija vsakih šest mesecev od njihovega sprejetja in ob zaključku preiskave pregleda uporabo omejitev iz členov 3 in 5. Nato Komisija ali upravljavec preuči potrebo po ohranitvi kakršne koli omejitve ali odloga enkrat na leto.

Člen 8

Pregled s strani uradne osebe za varstvo podatkov pri Evropski komisiji

1.   Uradna oseba za varstvo podatkov se brez nepotrebnega odlašanja obvesti, kadar so pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, omejene v skladu s tem sklepom. Na zahtevo se uradni osebi za varstvo podatkov zagotovi dostop do evidence in vseh dokumentov, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente.

2.   Uradna oseba za varstvo podatkov lahko zahteva pregled omejitev. Uradni osebi za varstvo podatkov se v pisni obliki sporoči rezultat zahtevanega pregleda.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 11. decembra 2018.

V Bruslju, 14. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).

1

(2)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).

2

(3)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).

4

(5)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

5

(6)  Hrambo spisov v Komisiji ureja skupni seznam hrambe, regulativni dokument (zadnja različica je SEC(2012) 713) v obliki načrta hrambe, ki določa čas hrambe različnih vrst spisov Komisije.

6

(7)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

11

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/45

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 99 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon [2018/1997]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnilo 13 prvotne različice Pravilnika – začetek veljavnosti: 10. oktober 2017

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upravne določbe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnične zahteve |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

7.

PRILOGE

| 1 | Podatkovni listi za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu |
| --- | --- |

1

| 2 | Sporočilo |
| --- | --- |

2

| 3 | Primer homologacijske oznake |
| --- | --- |

3

| 4 | Metoda merjenja električnih in fotometričnih značilnosti |
| --- | --- |

4

| 5 | Optična postavitev za merjenje položaja in oblike obloka ter položaja elektrod |
| --- | --- |

5

| 6 | Minimalne zahteve za postopke nadzora kakovosti, ki jih opravi proizvajalec |
| --- | --- |

6

| 7 | Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preizkusih |
| --- | --- |

7

| 8 | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi kontrolor |
| --- | --- |

8

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, iz Priloge 1 k temu pravilniku, namenjene za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon.

2.   UPRAVNE DOLOČBE

2.1   Opredelitve pojmov

2.1.1   Izraz „kategorija“ se v tem pravilniku uporablja za opis različnih osnovnih modelov standardiziranih svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „D2S“.

2.1.2   
  „Različni tipi svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu“
   (1) so svetlobni viri iste kategorije, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

1

| 2.1.2.1 | blagovnem imenu ali znamki; to pomeni:






  (a) | za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in imajo isto blagovno ime ali znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1

blagovnem imenu ali znamki; to pomeni:

(a)

za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in imajo isto blagovno ime ali znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa;

| (b) | za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in jih proizvaja isti proizvajalec ter se razlikujejo le po blagovnem imenu ali znamki, se lahko šteje, da so istega tipa; |
| --- | --- |

(b)

za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in jih proizvaja isti proizvajalec ter se razlikujejo le po blagovnem imenu ali znamki, se lahko šteje, da so istega tipa;

| 2.1.2.2 | konstrukciji balona in/ali podnožja, če te razlike vplivajo na optične učinke. |
| --- | --- |

2.1.2.2

konstrukciji balona in/ali podnožja, če te razlike vplivajo na optične učinke.

2.2   Vloga za podelitev homologacije

2.2.1   Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik blagovnega imena ali znamke oziroma njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik.

2.2.2   Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):

| 2.2.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa; |
| --- | --- |

2.2.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa;

| 2.2.2.2 | tehnični opis, ki vključuje oznako predstikalne naprave, če ta ni vgrajena v svetlobni vir; |
| --- | --- |

2.2.2.2

tehnični opis, ki vključuje oznako predstikalne naprave, če ta ni vgrajena v svetlobni vir;

| 2.2.2.3 | trije vzorci od vsake barve, za katero je bila vložena vloga; |
| --- | --- |

2.2.2.3

trije vzorci od vsake barve, za katero je bila vložena vloga;

| 2.2.2.4 | en vzorec predstikalne naprave, če ta ni vgrajena v svetlobni vir. |
| --- | --- |

2.2.2.4

en vzorec predstikalne naprave, če ta ni vgrajena v svetlobni vir.

2.2.3   Če se tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, razlikuje od že homologiranega tipa le po blagovnem imenu ali znamki, je dovolj, da se predloži:

| 2.2.3.1 | izjava proizvajalca, da je predloženi tip (razen v blagovnem imenu ali znamki) enak že homologiranemu tipu in označen z njegovo homologacijsko oznako, ter da ga je izdelal isti proizvajalec; |
| --- | --- |

2.2.3.1

izjava proizvajalca, da je predloženi tip (razen v blagovnem imenu ali znamki) enak že homologiranemu tipu in označen z njegovo homologacijsko oznako, ter da ga je izdelal isti proizvajalec;

| 2.2.3.2 | dva vzorca, označena z novim blagovnim imenom ali znamko. |
| --- | --- |

2.2.3.2

dva vzorca, označena z novim blagovnim imenom ali znamko.

2.2.4   Homologacijski organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

2.3   Napisi

2.3.1   Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, predloženi v homologacijo, morajo imeti na podnožju ali balonu označeno:

| 2.3.1.1 | blagovno ime ali znamko vložnika; |
| --- | --- |

2.3.1.1

blagovno ime ali znamko vložnika;

| 2.3.1.2 | mednarodno oznako ustrezne kategorije; |
| --- | --- |

2.3.1.2

mednarodno oznako ustrezne kategorije;

| 2.3.1.3 | nazivno moč; le-te ni treba navesti ločeno, če je del mednarodne oznake ustrezne kategorije; |
| --- | --- |

2.3.1.3

nazivno moč; le-te ni treba navesti ločeno, če je del mednarodne oznake ustrezne kategorije;

| 2.3.1.4 | dovolj veliko površino za homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

2.3.1.4

dovolj veliko površino za homologacijsko oznako.

2.3.2   Prostor iz odstavka 2.3.1.4 mora biti označen na risbah, ki so priložene vlogi za homologacijo.

2.3.3   Poleg napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 se lahko na podnožje dodajo tudi drugi napisi.

2.3.4   Če predstikalna naprava ni vgrajena v svetlobni vir, se predstikalna naprava, ki se uporablja pri homologaciji svetlobnega vira, označi z oznako tipa in blagovno znamko ter nazivno napetostjo in močjo, kot je navedeno v podatkovnem listu za zadevno svetilko.

2.4   Homologacija

2.4.1   Če vsi vzorci tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2, pri preizkušanju s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4, če predstikalna naprava ni vgrajena v svetlobni vir, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, se homologacija podeli.

2.4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska oznaka. Prvi znak pomeni spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije.

Temu sledi identifikacijska oznaka, ki jo sestavljajo največ trije znaki. Uporabljajo se le arabske številke in velike tiskane črke, navedene v opombi (2).

2

Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste oznake drugemu tipu svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu. Na željo vložnika se lahko enaka homologacijska oznaka dodeli svetlobnemu viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu in oddaja belo svetlobo, ter svetlobnemu viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu in oddaja selektivno rumeno svetlobo (glej odstavek 2.1.2).

2.4.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in risbo, ki jo predloži vložnik vloge za podelitev homologacije v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2:1.

2.4.4   Na vsakem svetlobnem viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu in je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, se poleg napisov iz odstavka 2.3.1 na mestu iz odstavka 2.3.1.4 namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

| 2.4.4.1 | odsekan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3); |
| --- | --- |

2.4.4.1

odsekan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3);

3

| 2.4.4.2 | homologacijska oznaka, nameščena v bližini odsekanega kroga. |
| --- | --- |

2.4.4.2

homologacijska oznaka, nameščena v bližini odsekanega kroga.

2.4.5   Če je vložnik pridobil isto homologacijsko oznako za več blagovnih imen ali znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča ena ali več teh oznak.

2.4.6   Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni.

2.4.7   Primer homologacijske oznake je v Prilogi 3 k temu pravilniku.

3   TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1   Opredelitve pojmov

Uporabljajo se opredelitve iz resolucije R.E.5 ali njenih poznejših revizij, ki se uporabljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

3.2   Splošne specifikacije

3.2.1   Vsak predloženi vzorec mora biti pri preizkušanju s predstikalno napravo, če ta ni vgrajena v svetlobni vir, v skladu z odstavkom 2.2.2.4 skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.

3.2.2   Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, morajo biti zasnovani tako, da ob običajni uporabi dobro delujejo. Poleg tega ne smejo imeti napak v konstrukciji in izdelavi.

3.2.3   Razelektritveni oblok sme biti edini element svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ki pod napetostjo ustvarja in oddaja svetlobo.

3.3   Proizvodnja

3.3.1   Balon svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ne sme imeti nobenih brazd ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njegov izkoristek in optično zmogljivost.

3.3.2   Pri barvnem (zunanjem) balonu se površina balona po 15-urnem delovanju s predstikalno napravo ali s svetlobnim virom z vgrajeno predstikalno napravo pri preizkusni napetosti previdno obriše z bombažno krpo, prepojeno z mešanico 70 vol. % n-heptana in 30 vol. % toluola. Po približno petih minutah se površina vizualno pregleda. Na njej ne sme biti očitnih sprememb.

3.3.3   Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladna s podatkovnimi listi za podnožja iz publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1 k temu pravilniku.

3.3.4   Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na balon.

3.3.5   Skladnost svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, z zahtevami iz odstavkov 3.3.3 in 3.3.4 se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo.

3.4   Preizkusi

3.4.1   Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, se starajo v skladu z navodili iz Priloge 4.

3.4.2   Vsi vzorci se preizkušajo s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4, če predstikalna naprava ni vgrajena v svetlobni vir.

3.4.3   Električne meritve se izvajajo z instrumenti vsaj razreda 0,2. (0,2-odstotna točnost celotne skale).

3.5   Položaj in mere elektrod, obloka in prog

3.5.1   Geometrijski položaj elektrod mora biti v skladu z navedbami na ustreznem podatkovnem listu. Primer metode merjenja položaja obloka in elektrod je naveden v Prilogi 5 k temu pravilniku. Uporabijo se lahko tudi druge metode.

3.5.1.1   Položaj in mere elektrod svetlobnega vira se izmerijo pred obdobjem staranja, pri čemer svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ni prižgan in se uporabijo optične metode s steklenim ovojem.

3.5.2   Oblika in premik obloka morata biti v skladu z zahtevami iz ustreznega podatkovnega lista.

3.5.2.1   Meritev se opravi po staranju s svetlobnim virom, ki ga napaja predstikalna naprava pri preizkusni napetosti, ali s svetlobnim virom z vgrajeno predstikalno napravo pri preizkusni napetosti.

3.5.3   Položaj, mere in prepustnost prog morajo biti v skladu z zahtevami iz ustreznega podatkovnega lista.

3.5.3.1   Meritev se opravi po staranju s svetlobnim virom, ki ga napaja predstikalna naprava pri preizkusni napetosti, ali s svetlobnim virom z vgrajeno predstikalno napravo pri preizkusni napetosti.

3.6   Značilnosti vklopa, časa do polne svetilnosti in takojšnjega ponovnega vklopa brez ohlajanja

3.6.1   Vklop

Pri preizkušanju v skladu s pogoji iz Priloge 4 se mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, takoj vklopiti in ostati prižgan.

3.6.2   Čas do polne svetilnosti

3.6.2.1   Pri svetlobnih virih, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, ki imajo ciljni svetlobni tok, ki presega 2 000 lm:

| | pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, oddajati najmanj: | po 1 sekundi: 25 odstotkov ciljnega svetlobnega toka; |
| --- | --- | --- |

pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, oddajati najmanj:

po 1 sekundi: 25 odstotkov ciljnega svetlobnega toka;

| | po 4 sekundah: 80 odstotkov ciljnega svetlobnega toka. |
| --- | --- |

po 4 sekundah: 80 odstotkov ciljnega svetlobnega toka.

| | Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu. |
| --- | --- |

Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu.

3.6.2.2   Pri svetlobnih virih, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, ki imajo ciljni svetlobni tok, ki ne presega 2 000 lm in ne vsebuje črnih prog:

| | pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, po 1 sekundi oddajati najmanj 800 lm in po 4 sekundah najmanj 1 000 lm. |
| --- | --- |

pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, po 1 sekundi oddajati najmanj 800 lm in po 4 sekundah najmanj 1 000 lm.

| | Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu. |
| --- | --- |

Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu.

3.6.2.3   Pri svetlobnih virih, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, ki imajo ciljni svetlobni tok, ki ne presega 2 000 lm, vendar vsebuje črne proge:

| | pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, po 1 sekundi oddajati najmanj 700 lm in po 4 sekundah najmanj 900 lm. |
| --- | --- |

pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, po 1 sekundi oddajati najmanj 700 lm in po 4 sekundah najmanj 900 lm.

| | Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu. |
| --- | --- |

Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu.

3.6.2.4   pri svetlobnih virih, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in imajo več kot en ciljni svetlobni tok, ter vsaj en ciljni svetlobni tok ne presega 2 000 lm:

| | pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, po 1 sekundi oddajati najmanj 800 lm in po 4 sekundah najmanj 1 000 lm. |
| --- | --- |

pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, po 1 sekundi oddajati najmanj 800 lm in po 4 sekundah najmanj 1 000 lm.

| | Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu. |
| --- | --- |

Ciljni svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu.

3.6.3   Takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja

Pri preizkušanju v skladu s pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku se svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, takoj po izklopu ponovno vklopi in je prižgan toliko časa, kot je navedeno na podatkovnem listu. Po eni sekundi mora svetlobni vir oddajati najmanj 80 odstotkov ciljnega svetlobnega toka.

3.7   Električne značilnosti

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku morata biti napetost in moč svetlobnega vira znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu.

3.8   Svetlobni tok

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu. Kadar sta bela in selektivna rumena svetloba določeni za isti tip, se ciljna vrednost uporabi za svetlobne vire, ki oddajajo belo svetlobo, pri čemer mora svetlobni tok svetlobnega vira, ki oddaja selektivno rumeno svetlobo, znašati najmanj 68 % opredeljene vrednosti.

3.9   Barva

3.9.1   Oddajana svetloba mora biti bele ali selektivno rumene barve. Poleg tega morajo biti kolorimetične značilnosti, izražene v koordinatah kromatičnosti CIE, v mejah iz ustreznega podatkovnega lista.

3.9.2   Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za podelitev homologacije tipa.

3.9.3   Barva se izmeri v skladu s pogoji iz odstavka 10 Priloge 4 k temu pravilniku.

3.9.4   Za najmanjšo vsebnost rdeče barve pri svetlobnem viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu, mora veljati:

Formula

pri čemer je:

| Ee (λ) | [W/nm] | spektralna porazdelitev sevalnega toka; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | spektralna svetilni izkoristek; |
| λ | [nm] | valovna dolžina. |

Ee (λ)

e

[W/nm]

spektralna porazdelitev sevalnega toka;

V (λ)

[1]

spektralna svetilni izkoristek;

λ

[nm]

valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v presledkih enega nanometra.

3.10   Ultravijolično sevanje

UV sevanje svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, mora biti takšno, da ima svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, nizko UV sevanje, ki je skladno s:

Formula

pri čemer je:

| S (λ) | [1] | funkcija spektralnega ponderiranja; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | fotometrični ekvivalent sevanja; |

S (λ)

[1]

funkcija spektralnega ponderiranja;

km = 683

m

[lm/W]

fotometrični ekvivalent sevanja;

(Opredelitve drugih simbolov so navedene v odstavku 3.9.4.)

Ta vrednost se izračuna v presledkih enega nanometra.

Ultravijolično sevanje se ponderira glede na vrednosti iz spodnje tabele.

| λ | S(λ) | λ | S(λ) | λ | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | 305 | 0,060 | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,000090 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,000090

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

Izbrane valovne dolžine so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.

Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“.

3.11   Standardni svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu

Standardni (etalonski) svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, morajo biti v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za homologacijo svetlobnih virov, in posebnimi zahtevami, kot so navedene v ustreznem podatkovnem listu. Pri tipu, ki oddaja belo in selektivno rumeno svetlobo, mora standardni svetlobni vir oddajati belo svetlobo.

4.   SKLADNOST PROIZVODNJE

4.1   Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker so opremljeni s predpisanimi napisi in izpolnjujejo tehnične zahteve iz odstavka 3 ter prilog 1 in 3 k temu pravilniku.

4.2   Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 4.1 se izvede primeren nadzor proizvodnje.

4.3   Imetnik homologacije mora zlasti:

| 4.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- |

4.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 4.3.2 | imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

4.3.2

imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 4.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preizkusov zapisani in da so s tem povezani dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

4.3.3

poskrbeti, da so rezultati preizkusov zapisani in da so s tem povezani dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom;

| 4.3.4 | analizirati rezultate vseh vrst preizkusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 7 k temu pravilniku, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

4.3.4

analizirati rezultate vseh vrst preizkusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 7 k temu pravilniku, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 4.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, opravijo vsaj preizkusi iz Priloge 6 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

4.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, opravijo vsaj preizkusi iz Priloge 6 k temu pravilniku;

| 4.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preizkusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preizkus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje. |
| --- | --- |

4.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preizkusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preizkus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje.

4.4   Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.

4.4.1   Pri vsaki kontroli se zapisi o rezultatih preizkušanja in evidenca nadzora proizvodnje predložijo zunanjemu kontrolorju.

4.4.2   Kontrolor lahko odvzame naključne vzorce za preizkus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.

4.4.3   Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preizkusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2, kontrolor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preizkuse.

4.4.4   Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preizkus iz tega pravilnika. Ti preizkusi se izvedejo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave v skladu z merili iz Priloge 8.

4.4.5   Homologacijski organ si mora prizadevati, da se pregled opravi enkrat na dve leti. Vendar je to prepuščeno presoji homologacijskega organa in njegovemu zaupanju v ureditve za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, homologacijski organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

5.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

5.1   Homologacija, podeljena za svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve za skladnost proizvodnje.

5.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

6.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PREIZKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, generalnemu sekretarju Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prenehanje proizvodnje.

---

(1)  Selektivno rumeni balon ali dodatni zunanji selektivno rumeni balon, namenjen izključno spremembi barve in ne spremembi drugih značilnosti svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu in oddaja belo svetlobo, ne pomeni spremembe tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

1

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

2

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

PRILOGA 1

LISTI
   (1)
  ZA SVETLOBNE VIRE, KI DELUJEJO NA PRINCIPU RAZELEKTRITVE V PLINU

Podatkovni listi ustrezne kategorije svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, in skupine, v kateri je ta kategorija navedena z omejitvami glede uporabe te kategorije, se uporabljajo, kot je določeno v Resoluciji R.E.5 (1) ali njenih naknadnih revizijah, ki se uporabljajo v času vložitve vloge za homologacijo svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

---

(1)  Od 22. junija 2017 naprej se podatkovni listi za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, seznam kategorij in skupina kategorij svetlobnega vira z omejitvami uporabe te kategorije in številkami njihovih listov vključijo v Resolucijo R.E.5 s simbolom ECE/TRANS/WP.29/2016/111.

---

PRILOGA 2

Image 20

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa:

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu — kategorija

— nazivna moč

2. Blagovno ime ali znamka

3. Naziv in naslov proizvajalca

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja

5. Znamka in številka tipa predstikalne naprave

(če ta ni vgrajena v svetlobni vir)

6. Predloženo v homologacijo dne

7. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov

8. Datum poročila, ki ga je izdala ta služba

9. Številka poročila, ki ga je izdala ta služba

10. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2)

11. Kraj

12. Datum

13. Podpis

14. Priložena risba št. ... prikazuje svetlobni vir v celoti.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 3

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavek 2.4.4 tega pravilnika)

a = 2,5 mm min.

Zgornja homologacijska oznaka na svetlobnem viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu, pomeni, da je bil svetlobni vir homologiran v Združenem kraljestvu (E11) s homologacijsko oznako 0A01. Prvi znak homologacijske oznake pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 99 v njegovi izvirni obliki.

---

PRILOGA 4

METODA MERJENJA ELEKTRIČNIH IN FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI

1.   SPLOŠNO

Za preizkuse vklopa, časa do polne svetilnosti in takojšnjega ponovnega vklopa brez ohlajanja ter pri meritvah električnih in fotometričnih značilnosti se mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, uporabljati na prostem pri temperaturi okolice 25 °C ± 5 °C.

2.   PREDSTIKALNA NAPRAVA

Če predstikalna naprava ni vgrajena v svetlobni vir, se morajo vsi preizkusi in meritve izvesti s predstikalno napravo iz odstavka 2.2.2.4 tega pravilnika. Napajalnik, ki se uporablja za preizkuse vklopa in časa do polne svetilnosti, mora omogočati hitro povečanje visokotokovnega električnega impulza.

3.   POLOŽAJ GORENJA

Položaj gorenja mora biti vodoraven v mejah ± 10 °, pri čemer mora biti svinčena žica obrnjena navzdol. Položaji za staranje in preizkušanje so enaki. Če se svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, pomotoma uporablja v napačni smeri, ga je treba pred začetkom merjenja ponovno starati. Med staranjem in merjenjem v valju s premerom 32 mm in dolžino 60 mm, ki je koncentričen glede na referenčno os in simetričen z oblokom, ne sme biti električno upravljanih predmetov. Poleg tega se je treba izogibati blodečim magnetnim poljem.

4.   STARANJE

Vsi preizkusi se morajo izvesti s svetlobnimi viri, ki so se starali najmanj 15 ciklov z naslednjim ciklom vklapljanja in izklapljanja:

| | 45 minut vklopljeno, 15 sekund izklopljeno, 5 minut vklopljeno, 10 minut izklopljeno. |
| --- | --- |

45 minut vklopljeno, 15 sekund izklopljeno, 5 minut vklopljeno, 10 minut izklopljeno.

5.   NAPAJALNA NAPETOST

Vsi preizkusi se izvajajo pri preizkusni napetosti, ki je navedena na ustreznem podatkovnem listu.

6.   PREIZKUS VŽIGA

Preizkus vžiga se uporabi za svetlobne vire, ki niso bili starani in se niso uporabljali najmanj 24 ur pred preizkusom.

7.   PREIZKUS ČASA DO POLNE SVETILNOSTI

Preizkus časa do polne svetilnosti se uporabi za svetlobne vire, ki se niso uporabljali najmanj 1 uro pred preizkusom.

8.   PREIZKUS TAKOJŠNJEGA PONOVNEGA VKLOPA BREZ OHLAJANJA

Svetlobni vir se prižge in upravlja s predstikalno napravo (po možnosti vgrajeno) pri preizkusni napetosti za obdobje 15 minut. Nato se napajalna napetost predstikalne naprave ali svetlobnega vira z vgrajeno predstikalno napravo izklopi za obdobje izklopa, kot je navedeno na ustreznem podatkovnem listu, ter ponovno vklopi.

9.   ELEKTRIČNI IN FOTOMETRIČNI PREIZKUS

Pred vsako meritvijo mora biti svetlobni vir stabiliziran 15 minut.

10.   BARVA

Barva svetlobnega vira se meri v Ulbrichtovi krogli z uporabo merilnega sistema, ki prikaže kromatske koordinate CIE za prejeto svetlobo z ločljivostjo ± 0,002.

---

PRILOGA 5

OPTIČNA POSTAVITEV ZA MERJENJE POLOŽAJA IN OBLIKE OBLOKA TER POLOŽAJA ELEKTROD
   (1)

Svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, se namesti, kot je prikazano na glavni risbi zadevne kategorije.

Image 22

Optični sistem projicira na zaslon dejansko sliko A′ obloka A, po možnosti s povečavo M = s′/s = 20. Optični sistem je aplanatičen in akromatičen. Na žariščni razdalji f optičnega sistema povzroči zaslonka d projekcijo obloka s skoraj vzporednimi smermi opazovanja. Da kot polovične divergence ni večji od μ = 0,5 °, premer žariščne zaslonke glede na žariščno razdaljo optičnega sistema ne sme biti večji od d = 2f tan(μ). Aktivni premer optičnega sistema ne sme biti večji od:

| | D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2. (parametri c, b1 in b2 so navedeni na podatkovnih listih, ki predpisujejo položaj elektrod). |
| --- | --- |

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2. (parametri c, b1 in b2 so navedeni na podatkovnih listih, ki predpisujejo položaj elektrod).

Merilo na zaslonu mora omogočati merjenje položaja elektrod. Koristno umerjanje namestitve se lahko izvede z uporabo ločenega projektorja z vzporednim svetlobnim pramenom v povezavi z merilnikom, katerega senca se projicira na zaslon. Merilnik mora kazati referenčno os in ravnino, vzporedno z referenčno ravnino, ki je od nje oddaljena za „e“ mm.

V ravnini zaslona mora biti sprejemnik vgrajen tako, da se premika v navpični smeri po črti, ki ustreza ravnini na razdalji „e“ od referenčne ravnine svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

Za sprejemnik je značilna relativna spektralna občutljivost človeškega očesa. Velikost sprejemnika ne sme biti večja od 0,2 M mm v vodoravni smeri in od 0,025 M mm v navpični smeri (M = povečava). Razpon merljivega gibanja je takšen, da se lahko opravijo zahtevane meritve upogiba obloka r in razpršenosti obloka s. Za merjenje razpršene svetlobe mora imeti krožni sprejemnik premer 0,2 M mm.

---

(1)  Ta metoda je primer metode merjenja; uporabi se lahko katera koli metoda z enako točnostjo merjenja.

---

PRILOGA 6

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA KAKOVOSTI, KI JIH OPRAVI PROIZVAJALEC

1.   SPLOŠNO

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih (vključno z ultravijoličnim sevanjem), geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za serijsko izdelane svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, iz ustreznih podatkovnih listov iz Priloge 1 k temu pravilniku in ustreznih podatkovnih listov za podnožja.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Proizvajalec ali imetnik homologacijske oznake v skladu z določbami tega pravilnika v ustreznih časovnih presledkih izvaja preizkuse za vsak tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

2.1   Vrsta preizkusov

Preizkusi skladnosti teh specifikacij vključujejo njihove fotometrične, geometrijske in optične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preizkusih

2.2.1   Preizkusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

2.2.2   Za uporabo odstavka 2.2.1 te priloge se zahteva redno umerjanje preizkusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede homologacijski organ.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni skupino svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

2.4   Pregledane in zabeležene značilnosti

Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, se pregledajo in rezultati preizkusa se zapišejo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 7 k temu pravilniku.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec ali imetnik homologacije je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preizkusa, da bi izpolnil zahtevo za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 4.1 tega pravilnika.

Skladnost se zagotovi, če se v ustrezni skupini značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 7 k temu pravilniku ne preseže raven sprejemljive neskladnosti. To pomeni, da število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in niso skladni z zahtevo za katero koli skupino značilnosti katerega koli tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ne presega mejnih vrednosti iz ustreznih tabel 2, 3 ali 4 v Prilogi 7 k temu pravilniku.

Opomba: Vsaka zahteva za posamezen svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, se obravnava kot značilnost.

---

PRILOGA 7

VZORČENJE IN RAVNI SKLADNOSTI ZA PROIZVAJALČEVE ZAPISE O PREIZKUSIH

Tabela 1

Značilnosti

| Skupina značilnosti | Skupina (*1) zapisov o preizkusih različnih tipov svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu | Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (*1) | Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| označevanje, berljivost in trajnost | vsi tipi z enakimi zunanjimi merami | 315 | 1 |
| kakovost balona | vsi tipi z enakim balonom | 315 | 1 |
| zunanje mere (brez podnožja) | vsi tipi iste kategorije | 315 | 1 |
| položaj in mere obloka in prog | vsi tipi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| vklop, čas do polne svetilnosti in takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja | vsi tipi iste kategorije | 200 | 1 |
| napetost in moč svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu | vsi tipi iste kategorije | 200 | 1 |
| svetlobni tok, barva in ultravijolično sevanje | vsi tipi iste kategorije | 200 | 1 |

Skupina značilnosti

Skupina (*1) zapisov o preizkusih različnih tipov svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu

Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (*1)

Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%)

označevanje, berljivost in trajnost

vsi tipi z enakimi zunanjimi merami

315

1

kakovost balona

vsi tipi z enakim balonom

315

1

zunanje mere (brez podnožja)

vsi tipi iste kategorije

315

1

položaj in mere obloka in prog

vsi tipi iste kategorije

200

6,5

vklop, čas do polne svetilnosti in takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja

vsi tipi iste kategorije

200

1

napetost in moč svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu

vsi tipi iste kategorije

200

1

svetlobni tok, barva in ultravijolično sevanje

vsi tipi iste kategorije

200

1

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preizkusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 2 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Tabela 2

| Število rezultatov preizkusa za vsako značilnost | Meje sprejemljivosti |
| --- | --- |
| ...–200 | 5 |
| 201–260 | 6 |
| 261–315 | 7 |
| 316–370 | 8 |
| 371–435 | 9 |
| 436–500 | 10 |
| 501–570 | 11 |
| 571–645 | 12 |
| 646–720 | 13 |
| 721–800 | 14 |
| 801–860 | 15 |
| 861–920 | 16 |
| 921–990 | 17 |
| 991–1 060 | 18 |
| 1 061 –1 125 | 19 |
| 1 126 –1 190 | 20 |
| 1 191 –1 249 | 21 |

Število rezultatov preizkusa za vsako značilnost

Meje sprejemljivosti

...–200

5

201–260

6

261–315

7

316–370

8

371–435

9

436–500

10

501–570

11

571–645

12

646–720

13

721–800

14

801–860

15

861–920

16

921–990

17

991–1 060

18

1 061 –1 125

19

1 126 –1 190

20

1 191 –1 249

21

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preizkusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 3 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 6,5-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Tabela 3

| Število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v evidencah | Mejna vrednost | Število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v evidencah | Mejna vrednost | Število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v evidencah | Mejna vrednost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| –200 | 21 | 541–553 | 47 | 894–907 | 73 |
| 201–213 | 22 | 554–567 | 48 | 908–920 | 74 |
| 214–227 | 23 | 568–580 | 49 | 921–934 | 75 |
| 228–240 | 24 | 581–594 | 50 | 935–948 | 76 |
| 241–254 | 25 | 595–608 | 51 | 949–961 | 77 |
| 255–268 | 26 | 609–621 | 52 | 962–975 | 78 |
| 269–281 | 27 | 622–635 | 53 | 976–988 | 79 |
| 282–295 | 28 | 636–648 | 54 | 989–1 002 | 80 |
| 296–308 | 29 | 649–662 | 55 | 1 003 –1 016 | 81 |
| 309–322 | 30 | 663–676 | 56 | 1 017 –1 029 | 82 |
| 323–336 | 31 | 677–689 | 57 | 1 030 –1 043 | 83 |
| 337–349 | 32 | 690–703 | 58 | 1 044 –1 056 | 84 |
| 350–363 | 33 | 704–716 | 59 | 1 057 –1 070 | 85 |
| 364–376 | 34 | 717–730 | 60 | 1 071 –1 084 | 86 |
| 377–390 | 35 | 731–744 | 61 | 1 085 –1 097 | 87 |
| 391–404 | 36 | 745–757 | 62 | 1 098 –1 111 | 88 |
| 405–417 | 37 | 758–771 | 63 | 1 112 –1 124 | 89 |
| 418–431 | 38 | 772–784 | 64 | 1 125 –1 138 | 90 |
| 432–444 | 39 | 785–798 | 65 | 1 139 –1 152 | 91 |
| 445–458 | 40 | 799–812 | 66 | 1 153 –1 165 | 92 |
| 459–472 | 41 | 813–825 | 67 | 1 166 –1 179 | 93 |
| 473–485 | 42 | 826–839 | 68 | 1 180 –1 192 | 94 |
| 486–499 | 43 | 840–852 | 69 | 1 193 –1 206 | 95 |
| 500–512 | 44 | 853–866 | 70 | 1 207 –1 220 | 96 |
| 513–526 | 45 | 867–880 | 71 | 1 221 –1 233 | 97 |
| 527–540 | 46 | 881–893 | 72 | 1 234 –1 249 | 98 |

Število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v evidencah

Mejna vrednost

Število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v evidencah

Mejna vrednost

Število svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v evidencah

Mejna vrednost

–200

21

541–553

47

894–907

73

201–213

22

554–567

48

908–920

74

214–227

23

568–580

49

921–934

75

228–240

24

581–594

50

935–948

76

241–254

25

595–608

51

949–961

77

255–268

26

609–621

52

962–975

78

269–281

27

622–635

53

976–988

79

282–295

28

636–648

54

989–1 002

80

296–308

29

649–662

55

1 003 –1 016

81

309–322

30

663–676

56

1 017 –1 029

82

323–336

31

677–689

57

1 030 –1 043

83

337–349

32

690–703

58

1 044 –1 056

84

350–363

33

704–716

59

1 057 –1 070

85

364–376

34

717–730

60

1 071 –1 084

86

377–390

35

731–744

61

1 085 –1 097

87

391–404

36

745–757

62

1 098 –1 111

88

405–417

37

758–771

63

1 112 –1 124

89

418–431

38

772–784

64

1 125 –1 138

90

432–444

39

785–798

65

1 139 –1 152

91

445–458

40

799–812

66

1 153 –1 165

92

459–472

41

813–825

67

1 166 –1 179

93

473–485

42

826–839

68

1 180 –1 192

94

486–499

43

840–852

69

1 193 –1 206

95

500–512

44

853–866

70

1 207 –1 220

96

513–526

45

867–880

71

1 221 –1 233

97

527–540

46

881–893

72

1 234 –1 249

98

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preizkusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 4 kot odstotek rezultatov, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Tabela 4

| Število rezultatov preizkusa za vsako značilnost | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov |
| --- | --- | --- |
| Raven sprejemljivosti s 1-odstotno neskladnostjo | Raven sprejemljivosti s 6,5-odstotno neskladnostjo |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Število rezultatov preizkusa za vsako značilnost

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov

Raven sprejemljivosti s 1-odstotno neskladnostjo

Raven sprejemljivosti s 6,5-odstotno neskladnostjo

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(*1)  Ocenjevanje na splošno zajema serijsko izdelane svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, iz posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

---

PRILOGA 8

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI KONTROLOR

1.   Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, iz ustreznih podatkovnih listov iz Priloge 1 in ustreznih podatkovnih listov za podnožja.

2.   Skladnost serijsko izdelanih svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, ni sporna, če so rezultati skladni z odstavkom 5 te priloge.

3.   Če rezultati niso skladni z odstavkom 5 te priloge, je skladnost proizvodnje sporna in od proizvajalca se zahteva izpolnjevanje zahtev.

4.   Če se uporablja odstavek 3 te priloge, se v dveh mesecih iz nedavne proizvodne serije naključno izbere dodatni vzorec, ki vključuje 250 svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu.

5.   O potrditvi ali zavrnitvi skladnosti se odloča glede na vrednosti iz tabele. Pri vsaki skupini značilnosti se svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, sprejmejo ali zavrnejo v skladu z vrednostmi iz tabele (1).

| Vzorec | 1 odstotek (*1) | 6,5 odstotka (*1) |
| --- | --- | --- |
| Sprejeto | Zavrnjeno | Sprejeto | Zavrnjeno |
| Velikost prvega vzorca: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot. | 6 | 7 | 26 | 27 |

Vzorec

1 odstotek (*1)

6,5 odstotka (*1)

Sprejeto

Zavrnjeno

Sprejeto

Zavrnjeno

Velikost prvega vzorca: 125

2

5

11

16

Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot.

6

7

26

27

---

(1)  Predlagani sistem je zasnovan za ocenjevanje skladnosti svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, glede na sprejemljivo raven neskladnosti 1 % oziroma 6,5 % in temelji na načrtu dvojnega vzorčenja za običajno preverjanje iz publikacije IEC 60410: Načrti in postopki vzorčenja za preverjanje lastnosti.

(*1)  Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, se pregledajo in rezultati preizkusa se zapišejo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 7.

---

| 17.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 320/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 320/63

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov [2018/1998]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnilo 7 prvotne različice Pravilnika – začetek veljavnosti: 16. oktober 2018

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upravne določbe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnične zahteve |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

7.

PRILOGE

| 1. | Listi za svetlobne vire LED |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporočilo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primer namestitve homologacijske oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoda merjenja električnih in fotometričnih značilnosti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimalne zahteve za postopke nadzora kakovosti, ki jih opravi proizvajalec |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preskusih |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimalne zahteve za preglede naključnih vzorcev, ki jih opravi homologacijski organ |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost, potrjena s pregledom naključnih vzorcev |
| --- | --- |

8.

| 9. | Metoda merjenja kontrasta svetilnosti in izenačenosti svetilnosti svetilne površine |
| --- | --- |

9.

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetlobne vire LED iz Priloge 1, ki so namenjeni za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov.

2.   UPRAVNE DOLOČBE

2.1   Opredelitev pojmov

2.1.1   Opredelitev pojma „kategorija“

Izraz „kategorija“ v tem pravilniku opisuje različne osnovne zasnove standardiziranih svetlobnih virov LED. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „LW1“, „LY2“, „LR2“.

2.1.2   Opredelitev pojma „tip“

Svetlobni viri LED različnih „tipov“ so svetlobni viri LED iste kategorije, ki se razlikujejo po takih bistvenih značilnostih, kot so:

| 2.1.2.1 | blagovno ime ali znamka;
  Za svetlobne vire LED, ki imajo isto blagovno ime ali znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za svetlobne vire LED, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo samo po blagovnem imenu ali znamki, se lahko šteje, da so istega tipa; |
| --- | --- |

2.1.2.1

blagovno ime ali znamka;

Za svetlobne vire LED, ki imajo isto blagovno ime ali znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za svetlobne vire LED, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo samo po blagovnem imenu ali znamki, se lahko šteje, da so istega tipa;

| 2.1.2.2 | zasnova svetlobnega vira, če te razlike vplivajo na optične učinke; |
| --- | --- |

2.1.2.2

zasnova svetlobnega vira, če te razlike vplivajo na optične učinke;

| 2.1.2.3 | nazivna napetost. |
| --- | --- |

2.1.2.3

nazivna napetost.

2.2   Vloga za podelitev homologacije

2.2.1   Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov pooblaščeni zastopnik.

2.2.2   Vsaki vlogi za podelitev homologacije se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):

| 2.2.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa; |
| --- | --- |

2.2.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa;

| 2.2.2.2 | kratek tehnični opis; |
| --- | --- |

2.2.2.2

kratek tehnični opis;

| 2.2.2.3 | pet vzorcev. |
| --- | --- |

2.2.2.3

pet vzorcev.

2.2.3   Če se tip svetlobnega vira LED razlikuje od že homologiranega tipa samo po blagovnem imenu ali znamki, zadošča, če se predloži naslednje:

| 2.2.3.1 | izjava proizvajalca, da je predloženi tip:






  (a) | enak že homologiranemu tipu (razen v blagovnem imenu ali znamki) in označen z njegovo homologacijsko kodo ter |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1

izjava proizvajalca, da je predloženi tip:

(a)

enak že homologiranemu tipu (razen v blagovnem imenu ali znamki) in označen z njegovo homologacijsko kodo ter

| (b) | da ga je izdelal isti proizvajalec; |
| --- | --- |

(b)

da ga je izdelal isti proizvajalec;

| 2.2.3.2 | dva vzorca z novim blagovnim imenom ali znamko. |
| --- | --- |

2.2.3.2

dva vzorca z novim blagovnim imenom ali znamko.

2.2.4   Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

2.3   Napisi

2.3.1   Svetlobni viri LED, predloženi v homologacijo, morajo imeti na podnožju:

| 2.3.1.1 | blagovno ime ali znamko vložnika; |
| --- | --- |

2.3.1.1

blagovno ime ali znamko vložnika;

| 2.3.1.2 | podatke o nazivni napetosti; |
| --- | --- |

2.3.1.2

podatke o nazivni napetosti;

| 2.3.1.3 | oznako ustrezne kategorije; |
| --- | --- |

2.3.1.3

oznako ustrezne kategorije;

| 2.3.1.4 | dovolj velik prostor za homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

2.3.1.4

dovolj velik prostor za homologacijsko oznako.

2.3.2   Prostor iz odstavka 2.3.1.4 mora biti označen na risbah, ki so priložene vlogi za podelitev homologacije.

2.3.3   Poleg napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 se lahko dodajo tudi drugi napisi, če nimajo škodljivega vpliva na svetilne značilnosti.

2.4   Homologacija

2.4.1   Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa svetlobnega vira LED, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

2.4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska koda. Prvi znak te kode označuje spremembe ob izdaji homologacije.

Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljajo največ trije znaki. Uporabljajo se samo naslednje arabske številke in velike tiskane črke:

„0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z“.

Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu svetlobnega vira LED.

2.4.3   O podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa svetlobnega vira LED v skladu s tem pravilnikom je treba obvestiti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, in sicer z obrazcem, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in z risbo, ki jo predloži vložnik vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2: 1.

2.4.4   Vsi svetlobni viri LED, ki so skladni s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, morajo imeti na prostoru iz odstavka 2.3.1.4 poleg napisov iz odstavka 2.3.1 še mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavljata:

| 2.4.4.1 | odsekan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- |

2.4.4.1

odsekan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);

1

| 2.4.4.2 | homologacijska koda, nameščena zraven odsekanega kroga. |
| --- | --- |

2.4.4.2

homologacijska koda, nameščena zraven odsekanega kroga.

2.4.5   Če je vložnik pridobil isto homologacijsko kodo za več blagovnih imen ali znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča ena ali več teh oznak.

2.4.6   Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni.

2.4.7   V Prilogi 3 k temu pravilniku je primer namestitve homologacijske oznake.

3.   TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1   Opredelitev pojmov

Uporabljajo se opredelitve pojmov iz Resolucije R.E.5 ali njenih poznejših revizij, ki veljajo v času vložitve vloge za podelitev homologacije.

3.2   Splošne specifikacije

3.2.1   Vsak predloženi vzorec mora biti skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.

3.2.2   Svetlobni viri LED morajo biti zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi in izdelavi.

3.2.3   Svetlobni viri LED ne smejo imeti na optičnih površinah nobenih prask ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njihovo učinkovitost in optično delovanje. To se preveri ob začetku homologacijskih preskusov in kadar se tako zahteva v ustreznih odstavkih tega pravilnika.

3.2.4   Svetlobni viri LED morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladna s podatkovnimi listi za podnožja iz publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1.

3.2.5   Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na preostanek svetlobnega vira LED.

3.2.6   Skladnost svetlobnih virov LED z zahtevami iz odstavkov od 3.2.3 do 3.2.5 se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo v nosilec, kot je navedeno v publikaciji IEC 60061.

3.2.7   Polprevodniški spoji in morebitni element(-i) za pretvorbo na podlagi fluorescence so edini elementi svetlobnega vira LED, ki proizvajajo in oddajajo svetlobo, ko so pod napetostjo.

3.3   Preskusi

3.3.1   Svetlobni viri LED morajo biti najprej najmanj 48 ur starani pri preskusni napetosti. Pri večnamenskih svetlobnih virih LED se vsaka funkcija stara ločeno.

3.3.2   Če ni določeno drugače, se električne in fotometrične meritve izvajajo pri ustreznih preskusnih napetostih.

3.3.3   Električne meritve, kot so opredeljene v Prilogi 4, se izvajajo z instrumenti razreda najmanj 0,2 (natančnost 0,2 % celotnega razpona).

3.4   Položaj in mere svetilne površine

3.4.1   Položaj in mere svetilne površine morajo biti skladni z zahtevami, ki so navedene na zadevnih podatkovnih listih v Prilogi 1.

3.4.2   Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.

3.5   Svetlobni tok

3.5.1   Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1.

3.5.2   Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.

3.6   Porazdelitev normirane svetilnosti/porazdelitev skupnega svetlobnega toka

3.6.1   Pri meritvah v skladu s preskusnimi pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku morata biti porazdelitev normirane svetilnosti in/ali porazdelitev skupnega svetlobnega toka znotraj mejnih vrednosti, navedenih na zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1.

3.6.2   Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.

3.7   Barva

3.7.1   Barva svetlobe, ki jo oddajajo svetlobni viri LED, mora biti navedena na zadevnem podatkovnem listu. Za ta pravilnik se uporabljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

3.7.2   Barva oddane svetlobe se meri z metodo iz Priloge 4. Izmerjena integralna vrednost koordinat kromatičnosti mora biti znotraj zahtevanega območja kromatičnosti.

3.7.2.1   Poleg tega se pri svetlobnih virih LED, ki oddajajo belo svetlobo in se uporabljajo v napravah za sprednjo osvetlitev, barva izmeri v istih smereh kot v primerih, ko je porazdelitev svetilnosti določena v zadevnem podatkovnem listu, vendar samo, kadar določena najmanjša svetilnost presega 50 cd/klm. Vsaka izmerjena vrednosti koordinat kromatičnosti mora biti znotraj območja dovoljenega odstopanja, ki znaša 0,025 enot v smeri x in 0,050 enot v smeri y ter zajema izmerjeno integralno vrednost. Izmerjena vrednost v smeri največje svetilnosti in vse izmerjene vrednosti za standardni (etalonski) svetlobni vir LED morajo prav tako biti znotraj zahtevanega območja kromatičnosti za belo svetlobo.

3.7.3   Poleg tega mora biti najmanjša vsebnost rdeče barve v svetlobi svetlobnih virov LED, ki oddajajo belo svetlobo, takšna, da je:

Formula

pri čemer je:

| Ee(λ) | (enota: W) | spektralna porazdelitev obsevanja; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | (enota: 1) | spektralna svetilna učinkovitost; |
| λ | (enota: nm) | valovna dolžina. |

Ee(λ)

e

(enota: W)

spektralna porazdelitev obsevanja;

V(λ)

(enota: 1)

spektralna svetilna učinkovitost;

λ

(enota: nm)

valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v razmikih enega nanometra.

3.8   UV-sevanje

UV-sevanje svetlobnega vira LED mora biti nizko in skladno z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| S(λ)(enota: 1) | funkcija spektralnega ponderiranja; |
| --- | --- |
| km = 683 lm/W | največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja. |

S(λ)(enota: 1)

funkcija spektralnega ponderiranja;

km = 683 lm/W

m

največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja.

(Drugi simboli so opredeljeni v odstavku 3.7.3.)

Ta vrednost se izračuna v razmikih enega nanometra. UV-sevanje se ponderira glede na vrednosti v spodnji preglednici:

| λ | S(λ) | λ | S(λ) | λ | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | 305 | 0,060 | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,00009

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

Opomba: Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“. Izbrane valovne dolžine (v nanometrih) so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.

Opomba

3.9   Standardni svetlobni viri LED

Dodatne zahteve za standardne (etalonske) svetlobne vire LED so navedene na zadevnih podatkovnih listih v Prilogi 1.

3.10   Najvišja preskusna temperatura

Če je v zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1 določena najvišja preskusna temperatura, se uporabljajo naslednje zahteve:

| 3.10.1 | pri merjenju v skladu s pogoji iz odstavka 5 Priloge 4:






  (a) | vrednosti svetlobnega toka pri povišanih temperaturah morajo biti znotraj mejnih vrednosti iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1 in |
| --- | --- | --- |

3.10.1

pri merjenju v skladu s pogoji iz odstavka 5 Priloge 4:

(a)

vrednosti svetlobnega toka pri povišanih temperaturah morajo biti znotraj mejnih vrednosti iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1 in

| (b) | barvno odstopanje ne sme presegati 0,010; |
| --- | --- |

(b)

barvno odstopanje ne sme presegati 0,010;

| 3.10.2 | po zaključku meritvenega postopka iz odstavka 3.10.1 mora svetlobni vir LED nepretrgano delovati 1 000 ur pri ustreznih preskusnih napetostih in






  (a) | v primeru integriranega hladilnega telesa pri temperaturi okolja, ki ustreza najvišji preskusni temperaturi iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1; |
| --- | --- | --- |

3.10.2

po zaključku meritvenega postopka iz odstavka 3.10.1 mora svetlobni vir LED nepretrgano delovati 1 000 ur pri ustreznih preskusnih napetostih in

(a)

v primeru integriranega hladilnega telesa pri temperaturi okolja, ki ustreza najvišji preskusni temperaturi iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1;

| (b) | v primeru določene točke Tb pri vrednosti Tb, ki ustreza najvišji preskusni temperaturi iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1; |
| --- | --- |

(b)

v primeru določene točke Tb pri vrednosti Tb, ki ustreza najvišji preskusni temperaturi iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1;

b

b

| 3.10.3 | po zaključku postopka iz odstavka 3.10.2 pri merjenju v skladu s pogoji iz odstavka 5 Priloge 4:






  (a) | vrednosti svetlobnega toka pri povišanih temperaturah ne smejo odstopati za več kot ± 10 odstotkov od ustreznih vrednosti posameznih vzorcev, izmerjenih v skladu z odstavkom 3.10.1, in |
| --- | --- | --- |

3.10.3

po zaključku postopka iz odstavka 3.10.2 pri merjenju v skladu s pogoji iz odstavka 5 Priloge 4:

(a)

vrednosti svetlobnega toka pri povišanih temperaturah ne smejo odstopati za več kot ± 10 odstotkov od ustreznih vrednosti posameznih vzorcev, izmerjenih v skladu z odstavkom 3.10.1, in

| (b) | barvno odstopanje od ustreznih vrednosti posameznega vzorca, izmerjenih v skladu z odstavkom 3.10.1, ne sme biti večje več kot ± 0,010; |
| --- | --- |

(b)

barvno odstopanje od ustreznih vrednosti posameznega vzorca, izmerjenih v skladu z odstavkom 3.10.1, ne sme biti večje več kot ± 0,010;

| 3.10.4 | po zaključku meritvenega postopka iz odstavka 3.10.3 se še enkrat preverijo zahteve iz točke 3.2.3. |
| --- | --- |

3.10.4

po zaključku meritvenega postopka iz odstavka 3.10.3 se še enkrat preverijo zahteve iz točke 3.2.3.

3.11   Svetlobni viri LED brez splošnih omejitev

3.11.1   Značilnosti svetilne površine

Velikost in položaj nominalnega polja svetlečega območja ter strani svetilne površine, ki lahko ustvarijo zastiranje, so določeni v zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1.

Vrednosti naslednjih značilnosti se določijo z metodo iz Priloge 9:

| (a) | kontrast svetilnosti; |
| --- | --- |

(a)

kontrast svetilnosti;

| (b) | velikost in položaj območja 1a in območja 1b; |
| --- | --- |

(b)

velikost in položaj območja 1a in območja 1b;

| (c) | površinsko razmerje R0,1 in R0,7; |
| --- | --- |

(c)

površinsko razmerje R0,1 in R0,7;

0,1

0,7

| (d) | vrednost največjega odstopanja ΔL. |
| --- | --- |

(d)

vrednost največjega odstopanja ΔL.

3.11.2   Kontrast svetilnosti svetilne površine

3.11.2.1   Vrednosti kontrasta svetilnosti svetilne površine morajo biti znotraj mejnih vrednosti iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1.

3.11.2.2   Če je v zadevnem podatkovnem listu določeno, da zastiranje ustvarja samo ena stran svetilne površine, mora biti območje 1b bližje ustrezni strani območja 1a kot nasprotni strani.

3.11.3   Izenačenost svetilnosti svetilne površine

3.11.3.1   Območje 1a (svetilna površina) mora biti znotraj nominalnega polja svetlečega območja, kot je določeno v zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1, velikost svetilne površine pa mora biti znotraj mejnih vrednosti, določenih v zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1.

3.11.3.2   Vrednost R0,1 mora biti znotraj mejnih vrednosti iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1.

0,1

3.11.3.3   Vrednost R0,7 mora biti znotraj mejnih vrednosti iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1.

0,7

3.11.3.4   Odstopanje svetilnosti ΔL ne sme presegati ± 20 odstotkov.

4.   SKLADNOST PROIZVODNJE

4.1   Svetlobni viri LED, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti proizvedeni tako, da so skladni s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve glede napisov in tehnične zahteve iz odstavka 3. ter Prilog 1, 4 in 5 k temu pravilniku.

4.2   Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 4.1 se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje.

4.3   Imetnik homologacije mora zlasti:

| 4.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- |

4.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 4.3.2 | imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

4.3.2

imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 4.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

4.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru s homologacijskim organom;

| 4.3.4 | analizirati rezultate vseh tipov preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 6, da preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

4.3.4

analizirati rezultate vseh tipov preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 6, da preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 4.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira LED opravijo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

4.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira LED opravijo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku;

| 4.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravi ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje. |
| --- | --- |

4.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravi ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje.

4.4   Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod preverjanja skladnosti v vsaki proizvodni enoti.

4.4.1   Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

4.4.2   Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi na podlagi rezultatov lastnega preverjanja proizvajalca.

4.4.3   Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

4.4.4   Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Če se pristojni organ odloči za preglede naključnih vzorcev, se uporabijo merila iz prilog 7 in 8 k temu pravilniku.

4.4.5   Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati takega pregleda negativni, pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

5.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

5.1   Homologacija, podeljena za svetlobni vir LED v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če svetlobni vir LED, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom.

5.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

6.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip svetlobnega vira LED, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prenehanje proizvodnje v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, odst. 2.

1

---

PRILOGA 1

LISTI
   (1)
  ZA SVETLOBNE VIRE LED

Listi za zadevne kategorije svetlobnih virov LED in skupina, v katero je ta kategorija uvrščena, z omejitvami za uporabo te kategorije, se uporabljajo, kot so navedeni v Resoluciji R.E.5 ali njenih poznejših revizijah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo svetlobnega vira LED.

---

(1)  Od 22. junija 2017 so listi za svetlobne vire LED seznam in skupina kategorij svetlobnih virov z omejitvami uporabe za to kategorijo ter njihovimi številkami lista vključeni v Resolucijo R.E.5 s simbolom ECE/TRANS/WP.29/2016/111.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa svetlobnega vira LED v skladu s Pravilnikom št. 128

Št. homologacije Št. razširitve

1. Blagovno ime ali znamka naprave:

2. Naziv proizvajalca za tip naprave:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Predloženo v homologacijo dne:

6. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov:

7. Datum poročila, ki ga je izdala ta služba:

8. Številka poročila, ki ga je izdala ta služba:

9. Kratek opis:

Kategorija svetlobnega vira LED:

Nazivna napetost:

Barve oddane svetlobe: bela/oranžna/rdeča (2)

10. Mesto homologacijske oznake:

11. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno):

12. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2):

13. Kraj:

14. Datum:

15. Podpis:

16. Na zahtevo se dajo na voljo naslednji dokumenti z navedeno homologacijsko oznako:

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 3

PRIMER NAMESTITVE HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavek 2.4.4)

Image 24

Zgornja homologacijska oznaka na svetlobnem viru LED pomeni, da je bil svetlobni vir homologiran v Združenem kraljestvu (E11) pod homologacijsko kodo 0A01. Prvi znak homologacijske kode pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 128 (*1) v njegovi prvotni obliki.

---

(*1)  Sprememba homologacijske številke ni potrebna.

---

PRILOGA 4

METODA MERJENJA ELEKTRIČNIH IN FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI

Meritve na svetlobnih virih LED vseh kategorij z integriranim hladilnim telesom se opravljajo pri temperaturi okolja 23 ± 2 °C v mirnem ozračju. Pri teh meritvah je treba ohraniti najmanjši prazen prostor, kot je določeno na podatkovnih listih.

Meritve na svetlobnih virih LED vseh kategorij z določeno temperaturo Tb se opravljajo s stabiliziranjem točke Tb pri določeni temperaturi, navedeni na podatkovnem listu za kategorijo.

Če je najvišja preskusna temperatura določena v zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1, je treba opraviti dodatne meritve pri povišanih temperaturah v skladu z metodo iz odstavka 5 te priloge.

1.   SVETLOBNI TOK

1.1   Meritev svetlobnega toka z integracijsko metodo se opravi

| (a) | v primeru integriranega hladilnega telesa po 1 minuti in po 30 minutah delovanja ali |
| --- | --- |

(a)

v primeru integriranega hladilnega telesa po 1 minuti in po 30 minutah delovanja ali

| (b) | po stabilizaciji temperature na točki Tb. |
| --- | --- |

(b)

po stabilizaciji temperature na točki Tb.

1.2   Vrednosti svetlobnega toka, izmerjene po

| (a) | 30 minutah ali |
| --- | --- |

(a)

30 minutah ali

| (b) | stabilizaciji temperature Tb |
| --- | --- |

(b)

stabilizaciji temperature Tb

morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti.

V primeru (a) mora biti ta vrednost med 100 in 80 odstotki vrednosti, izmerjene po 1 minuti, razen če ni v podatkovnem listu določeno drugače.

1.3   Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti ter pri najmanjših in največjih vrednostih ustreznega območja napetosti. Naslednje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih intervala dovoljenega odstopanja ne sme biti preseženo, razen če so na podatkovnem listu določene strožje zahteve.

| Nazivna napetost | Najnižja napetost | Najvišja napetost |
| --- | --- | --- |
| 6 | 6,0 | 7,0 |
| 12 | 12,0 | 14,0 |
| 24 | 24,0 | 28,0 |
| Ustrezno dovoljeno odstopanje svetlobnega toka (*1) | ± 30 % | ± 15 % |

Nazivna napetost

Najnižja napetost

Najvišja napetost

6

6,0

7,0

12

12,0

14,0

24

24,0

28,0

Ustrezno dovoljeno odstopanje svetlobnega toka (*1)

± 30 %

± 15 %

2.   NORMIRANA SVETILNOST/SKUPNI SVETLOBNI TOK

2.1   Meritve svetilnosti se začnejo

| (a) | v primeru integriranega hladilnega telesa po 30 minutah delovanja ali |
| --- | --- |

(a)

v primeru integriranega hladilnega telesa po 30 minutah delovanja ali

| (b) | v primeru točke Tb, določene v zadevnem podatkovnem listu, po stabilizaciji temperature na tej točki Tb. |
| --- | --- |

(b)

v primeru točke Tb, določene v zadevnem podatkovnem listu, po stabilizaciji temperature na tej točki Tb.

2.2   Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.

2.3   Normirana svetilnost preskusnega vzorca se izračuna tako, da se porazdelitev svetilnosti, izmerjena v skladu z odstavkoma 2.1 in 2.2 te priloge, deli s svetlobnim tokom, izmerjenim v skladu z odstavkom 1.2 te priloge.

2.4   Skupni svetlobni tok preskusnega vzorca se izračuna v skladu z oddelkom 4.3 publikacije CIE 84-1989 z integriranjem vrednosti svetilnosti, izmerjenih v skladu z odstavkoma 2.1 in 2.2, v stožcu, ki obdaja prostorski kot.

3.   BARVA

Barva oddane svetlobe, izmerjena pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, mora biti v obeh primerih znotraj zahtevanih barvnih omejitev.

4.   PORABA ENERGIJE

4.1   Meritev porabe energije se opravi pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, in na podlagi zahtev iz odstavka 3.3.3 tega pravilnika.

4.2   Meritve porabe energije morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.

4.3   Dobljene vrednosti morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti ustreznega podatkovnega lista.

5.   FOTOMETRIČNE MERITVE, ČE JE DOLOČENA NAJVIŠJA PRESKUSNA TEMPERATURA

5.1   Temperatura in razpon temperature

5.1.1   Fotometrične meritve iz odstavkov 5.3, 5.4 in 5.5 se opravijo pri povišanih temperaturah T v razmikih, ne večjih od 25 °C, ob nepretrganem delovanju svetlobnega vira LED.

5.1.1.1   Pri svetlobnih virih kategorije z integriranim hladilnim telesom je razpon temperature določen s temperaturo okolja (23 ± 2 °C), povišano do vključno najvišje preskusne temperature, kot je določena v zadevnem podatkovnem listu v Prilogi 1, pri čemer je treba ohraniti najmanjši prazen prostor iz zadevnega podatkovnega lista in po vsakem povišanju temperature okolja pustiti, da svetlobni vir deluje 30 minut.

5.1.1.2   Pri svetlobnih virih LED kategorije, za katero je določena temperatura Tb, je razpon temperature določen s temperaturo Tb iz zadevnega podatkovnega lista, povišano do vključno najvišje preskusne temperature iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1, pri čemer je treba pred vsako meritvijo temperaturo na točki Tb stabilizirati.

5.2   Napetost

Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.

5.3   Smer meritve svetilnosti in koordinate barv

Vse vrednosti svetilnosti in koordinate barv v razponu temperature iz odstavka 5.1 je mogoče meriti v eni in isti smeri. Ta smer je taka, da svetilnost pri vseh meritvah presega 20 cd.

5.4   Vrednosti svetlobnega toka pri povišanih temperaturah

Vrednosti svetlobnega toka pri povišanih temperaturah T v razponu iz odstavka 5.1 se lahko izračunajo s popravkom vrednosti svetlobnega toka, izmerjenega v skladu z odstavkom 1.2 te priloge, z razmerjem svetilnih vrednosti iz odstavka 5.3 in vrednostjo svetilnosti, izmerjeno pri:

| (a) | 23 °C v primeru integriranega hladilnega telesa; |
| --- | --- |

(a)

23 °C v primeru integriranega hladilnega telesa;

| (b) | Tb, če je določena temperatura Tb. |
| --- | --- |

(b)

Tb, če je določena temperatura Tb.

5.5   Barvno odstopanje

Barvno odstopanje je največje odstopanje barvnih točk (določenih s koordinatama kromatičnosti x, y) pri povišanih temperaturah T v razponu iz odstavka 5.1 od barvne točke (x0, y0) pri:

| (a) | 23 °C v primeru integriranega hladilnega telesa:
  max{√[(x(T) – x0(23 °C))2 + (y(T) – y0(23 °C))2]}; |
| --- | --- |

(a)

23 °C v primeru integriranega hladilnega telesa:

max{√[(x(T) – x0(23 °C))2 + (y(T) – y0(23 °C))2]};

| (b) | Tb, če je določena temperatura Tb:
  max{√[(x(T) – x0(Tb))2 + (y(T) – y0(Tb))2]}. |
| --- | --- |

(b)

Tb, če je določena temperatura Tb:

max{√[(x(T) – x0(Tb))2 + (y(T) – y0(Tb))2]}.

---

(*1)  Največje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih dovoljenega odstopanja se izračuna tako, da se kot referenca uporabi svetlobni tok, izmerjen pri preskusni napetosti. Obnašanje svetlobnega toka med preskusno napetostjo in mejnimi vrednostmi območja napetosti mora biti skoraj enotno.

---

PRILOGA 5

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA KAKOVOSTI, KI JIH OPRAVI PROIZVAJALEC

1.   SPLOŠNO

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov LED z zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1 in zadevnega podatkovnega lista za podnožja.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Proizvajalec ali imetnik homologacijske oznake v skladu z določbami tega pravilnika v ustreznih časovnih presledkih izvaja preskuse za vsak tip svetlobnega vira LED.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti teh specifikacij vključujejo njihove fotometrične, geometrijske in optične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

2.2.1   Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

2.2.2   Za uporabo odstavka 2.2.1 te priloge se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci svetlobnih virov LED se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto svetlobnih virov LED istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

2.4   Pregledane in zabeležene značilnosti

Svetlobni viri LED se pregledajo in rezultati preskusa se zabeležijo glede na skupine značilnosti iz preglednice 1 v Prilogi 6.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec ali imetnik homologacije je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa, da izpolni zahteve za preverjanje skladnosti proizvodnje iz odstavka 4.1 tega pravilnika.

Skladnost je zagotovljena, če v ustrezni skupini značilnosti iz preglednice 1 v Prilogi 6 raven sprejemljive neskladnosti ni presežena. To pomeni, da število svetlobnih virov LED, ki niso skladni z zahtevo za katero koli skupino značilnosti katerega koli tipa svetlobnega vira LED, ne presega mejnih vrednosti iz ustreznih preglednic 2, 3 ali 4 v Prilogi 6.

Opomba: Vsaka posamezna zahteva za svetlobni vir LED se obravnava kot značilnost.

---

PRILOGA 6

VZORČENJE IN RAVNI SKLADNOSTI ZA PROIZVAJALČEVE ZAPISE O PRESKUSIH

Preglednica 1

Značilnosti

| Skupina značilnosti | Skupina (*1) zapisov o preskusih različnih tipov svetlobnih virov LED | Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (*1) | Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Označevanje, berljivost in trajnost | Vsi tipi z enakimi zunanjimi merami | 315 | 1 |
| Zunanje mere svetlobnega vira LED (brez podnožja/podlage) | Vsi tipi iste kategorije | 200 | 1 |
| Mere podnožja in podlage | Vsi tipi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Mere v zvezi s svetilno površino in notranjimi deli (*2) | Vsi svetlobni viri LED enega tipa | 200 | 6,5 |
| Začetne vrednosti, moč, barva in svetlobni tok (*2) | Vsi svetlobni viri LED enega tipa | 200 | 1 |
| Porazdelitev normirane svetilnosti ali skupnega svetlobnega toka | Vsi svetlobni viri LED enega tipa | 20 | 6,5 |

Skupina značilnosti

Skupina (*1) zapisov o preskusih različnih tipov svetlobnih virov LED

Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (*1)

Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%)

Označevanje, berljivost in trajnost

Vsi tipi z enakimi zunanjimi merami

315

1

Zunanje mere svetlobnega vira LED (brez podnožja/podlage)

Vsi tipi iste kategorije

200

1

Mere podnožja in podlage

Vsi tipi iste kategorije

200

6,5

Mere v zvezi s svetilno površino in notranjimi deli (*2)

Vsi svetlobni viri LED enega tipa

200

6,5

Začetne vrednosti, moč, barva in svetlobni tok (*2)

Vsi svetlobni viri LED enega tipa

200

1

Porazdelitev normirane svetilnosti ali skupnega svetlobnega toka

Vsi svetlobni viri LED enega tipa

20

6,5

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v preglednici 2 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Preglednica 2

| Število rezultatov preskusa za vsako značilnost | Meje sprejemljivosti |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21-50 | 1 |
| 51-80 | 2 |
| 81-125 | 3 |
| 126-200 | 5 |
| 201-260 | 6 |
| 261-315 | 7 |
| 316-370 | 8 |
| 371-435 | 9 |
| 436-500 | 10 |
| 501-570 | 11 |
| 571-645 | 12 |
| 646-720 | 13 |
| 721-800 | 14 |
| 801-860 | 15 |
| 861-920 | 16 |
| 921-990 | 17 |
| 991-1 060 | 18 |
| 1 061 -1 125 | 19 |
| 1 126 -1 190 | 20 |
| 1 191 -1 249 | 21 |

Število rezultatov preskusa za vsako značilnost

Meje sprejemljivosti

20

0

21-50

1

51-80

2

81-125

3

126-200

5

201-260

6

261-315

7

316-370

8

371-435

9

436-500

10

501-570

11

571-645

12

646-720

13

721-800

14

801-860

15

861-920

16

921-990

17

991-1 060

18

1 061 -1 125

19

1 126 -1 190

20

1 191 -1 249

21

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v preglednici 3 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 6,5-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Preglednica 3

| Število svetlobnih virov LED v zapisu | Mejne vrednosti | Število svetlobnih virov LED v zapisu | Mejne vrednosti | Število svetlobnih virov LED v zapisu | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 | 3 | 500–512 | 44 | 881–893 | 72 |
| 21–32 | 5 | 513–526 | 45 | 894–907 | 73 |
| 33–50 | 7 | 527–540 | 46 | 908–920 | 74 |
| 51–80 | 10 | 541–553 | 47 | 921–934 | 75 |
| 81–125 | 14 | 554–567 | 48 | 935–948 | 76 |
| 126–200 | 21 | 568–580 | 49 | 949–961 | 77 |
| 201–213 | 22 | 581–594 | 50 | 962–975 | 78 |
| 214–227 | 23 | 595–608 | 51 | 976–988 | 79 |
| 228–240 | 24 | 609–621 | 52 | 989–1 002 | 80 |
| 241–254 | 25 | 622–635 | 53 | 1 003 –1 016 | 81 |
| 255–268 | 26 | 636–648 | 54 | 1 017 –1 029 | 82 |
| 269–281 | 27 | 649–662 | 55 | 1 030 –1 043 | 83 |
| 282–295 | 28 | 663–676 | 56 | 1 044 –1 056 | 84 |
| 296–308 | 29 | 677–689 | 57 | 1 057 –1 070 | 85 |
| 309–322 | 30 | 690–703 | 58 | 1 071 –1 084 | 86 |
| 323–336 | 31 | 704–716 | 59 | 1 085 –1 097 | 87 |
| 337–349 | 32 | 717–730 | 60 | 1 098 –1 111 | 88 |
| 350–363 | 33 | 731–744 | 61 | 1 112 –1 124 | 89 |
| 364–376 | 34 | 745–757 | 62 | 1 125 –1 138 | 90 |
| 377–390 | 35 | 758–771 | 63 | 1 139 –1 152 | 91 |
| 391–404 | 36 | 772–784 | 64 | 1 153 –1 165 | 92 |
| 405–417 | 37 | 785–798 | 65 | 1 166 –1 179 | 93 |
| 418–431 | 38 | 799–812 | 66 | 1 180 –1 192 | 94 |
| 432–444 | 39 | 813–825 | 67 | 1 193 –1 206 | 95 |
| 445–458 | 40 | 826–839 | 68 | 1 207 –1 220 | 96 |
| 459–472 | 41 | 840–852 | 69 | 1 221 –1 233 | 97 |
| 473–485 | 42 | 853–866 | 70 | 1 234 –1 249 | 98 |
| 486–499 | 43 | 867–880 | 71 | | |

Število svetlobnih virov LED v zapisu

Mejne vrednosti

Število svetlobnih virov LED v zapisu

Mejne vrednosti

Število svetlobnih virov LED v zapisu

Mejne vrednosti

20

3

500–512

44

881–893

72

21–32

5

513–526

45

894–907

73

33–50

7

527–540

46

908–920

74

51–80

10

541–553

47

921–934

75

81–125

14

554–567

48

935–948

76

126–200

21

568–580

49

949–961

77

201–213

22

581–594

50

962–975

78

214–227

23

595–608

51

976–988

79

228–240

24

609–621

52

989–1 002

80

241–254

25

622–635

53

1 003 –1 016

81

255–268

26

636–648

54

1 017 –1 029

82

269–281

27

649–662

55

1 030 –1 043

83

282–295

28

663–676

56

1 044 –1 056

84

296–308

29

677–689

57

1 057 –1 070

85

309–322

30

690–703

58

1 071 –1 084

86

323–336

31

704–716

59

1 085 –1 097

87

337–349

32

717–730

60

1 098 –1 111

88

350–363

33

731–744

61

1 112 –1 124

89

364–376

34

745–757

62

1 125 –1 138

90

377–390

35

758–771

63

1 139 –1 152

91

391–404

36

772–784

64

1 153 –1 165

92

405–417

37

785–798

65

1 166 –1 179

93

418–431

38

799–812

66

1 180 –1 192

94

432–444

39

813–825

67

1 193 –1 206

95

445–458

40

826–839

68

1 207 –1 220

96

459–472

41

840–852

69

1 221 –1 233

97

473–485

42

853–866

70

1 234 –1 249

98

486–499

43

867–880

71

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v preglednici 4 kot odstotek rezultatov, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95.

Preglednica 4

| Število rezultatov preskusa za vsako značilnost | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov
  Sprejemljiva raven neskladnosti 1 % | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov
  Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 % |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Število rezultatov preskusa za vsako značilnost

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov

Sprejemljiva raven neskladnosti 1 %

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov

Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 %

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(*1)  Ocena na splošno zajema serijsko izdelane svetlobne vire LED iz posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapise o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem zagotavljanja in upravljanja kakovosti.

(*2)  Pri svetlobnem viru LED z več svetilnimi funkcijami veljajo podatki skupine značilnosti (mere, moč, barva in svetlobni tok) za vsak posamezni element.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREGLEDE NAKLJUČNIH VZORCEV, KI JIH OPRAVI HOMOLOGACIJSKI ORGAN

1.   Splošno

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov LED z zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1 in ustreznega podatkovnega lista za podnožja.

2.   Skladnost serijsko izdelanih svetlobnih virov LED se ne izpodbija, če so rezultati skladni s Prilogo 8 k temu pravilniku.

3.   Če rezultati niso skladni s Prilogo 8 k temu pravilniku, se skladnost izpodbija in od proizvajalca se zahteva uskladitev proizvodnje z zahtevami.

4.   Če se uporabi odstavek 3. te priloge, se v dveh mesecih iz zadnje proizvodne serije naključno izbere dodatni vzorec, ki vključuje 250 svetlobnih virov LED.

---

PRILOGA 8

SKLADNOST, POTRJENA S PREGLEDOM NAKLJUČNIH VZORCEV

O potrditvi ali zavrnitvi skladnosti se odloča glede na vrednosti iz preglednice 1. Pri vsaki skupini značilnosti se svetlobni viri LED sprejmejo ali zavrnejo glede na vrednosti iz preglednice (1).

| | 1 % (*1) | 6,5 % (*1) |
| --- | --- | --- |
| Sprejem | Zavrnitev | Sprejem | Zavrnitev |
| Velikost prvega vzorca: 125 enot | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot. | 6 | 7 | 26 | 27 |

1 % (*1)

6,5 % (*1)

Sprejem

Zavrnitev

Sprejem

Zavrnitev

Velikost prvega vzorca: 125 enot

2

5

11

16

Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot.

6

7

26

27

---

(1)  Predlagani sistem je zasnovan za ocenjevanje skladnosti svetlobnih virov LED glede na sprejemljivo raven neskladnosti 1 % oziroma 6,5 % in temelji na načrtu dvojnega vzorčenja za običajno preverjanje iz publikacije IEC 60410: Načrti in postopki vzorčenja za preverjanje lastnosti.

(*1)  Svetlobni viri LED se pregledajo in rezultati preskusa se zabeležijo glede na skupine značilnosti iz preglednice 1 v Prilogi 6.

---

PRILOGA 9

METODA MERJENJA KONTRASTA SVETILNOSTI IN IZENAČENOSTI SVETILNOSTI SVETILNE POVRŠINE

1.   Z opremo za merjenje svetilnosti mora biti možno jasno ugotoviti, ali je kontrast svetilnosti svetilne površine nad ali pod zahtevano ravnjo za preskušani svetlobni vir LED.

Poleg tega mora imeti ta oprema ločljivost 20 μm ali manj na območju, ki ni večje od svetilne površine preskušanega svetlobnega vira LED. Če ima oprema ločljivost, manjšo od 10 μm, se izračuna aritmetično povprečje sosednjih vrednosti meritve svetilnosti, tako da predstavlja vrednost svetilnosti območja med 10 μm in 20 μm.

2.   Meritve svetilnosti območja se opravijo na enako oddaljeni mreži v obeh smereh.

3.   Območje 1a in območje 1b se opredelita na podlagi meritev svetilnosti območja, ki ga sestavlja nominalno polje svetlečega območja iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1, na vseh straneh povečanega za 10 % velikosti ustreznega polja (glej sliko 1). Vrednost L98 je 98. percentil vseh vrednosti teh meritev svetilnosti.

3.1   Območje 1a (svetilna površina) je najmanjši očrtani pravokotnik, ki ima enako orientacijo kot nominalno polje svetlečega območja in zajema vse meritve svetilnosti z vrednostjo 10 % ali več vrednost L98. Vrednost L1 je aritmetično povprečje vrednosti vseh meritev svetilnosti v območju 1a (glej sliko 2). Vrednost R0,1 je površinsko razmerje območja 1a, kjer vrednost svetilnosti presega 10 % vrednosti L1. Vrednost R0,7 je površinsko razmerje območja 1a, kjer vrednost svetilnosti presega 70 % vrednosti L1.

3.2   Območje 1b je najmanjši očrtani pravokotnik, ki ima enako orientacijo kot nominalno polje svetlečega območja in vsebuje vse meritve svetilnosti z vrednostjo 70 % ali več vrednosti L98.

4.   Območje 2 v obe smeri meri 1,5 krat toliko kot nominalno polje svetlečega območja iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1, njegov položaj pa je simetričen glede na nominalno polje svetlečega območja pri razdalji d0 = 0,2 mm do območja 1a, razen če ni v podatkovnem listu navedeno drugače (glej sliko 3). Vrednost L2 je aritmetično povprečje 1 % vseh izmerjenih vrednosti svetilnosti v območju 2, ki predstavljajo najvišje vrednosti.

Če je v zadevnem podatkovnem listu navedeno, da zastiranje ustvarja več kot ena stran območja 1a (svetilne površine), se za vse te strani po zgornjem postopku določi vrednost L2.

5.   Vrednosti kontrasta svetilnosti so enake razmerju med vrednostjo svetilnosti L1 območja 1a in vrednostjo svetilnosti L2 območij 2.

6.   Če je nominalno polje svetlečega območja iz zadevnega podatkovnega lista v Prilogi 1 razdeljeno na n območij (npr. n = 1 × 4), enaka razdelitev velja tudi za območje 1a.

6.1   Za vsako od n območij je vrednost L1,i (i = 1, ..., n) aritmetično povprečje vrednosti vseh meritev svetilnosti v ustreznem območju.

6.2   Vrednost ΔL je največji relativni odmik vseh vrednosti svetilnosti L1,i od vrednosti svetilnosti L1.

ΔL = Max {(L1,i – L1)/L1; i = 1, ..., n}

Slika 1

Povečanje nominalnega polja svetlečega območja

Nominalno polje svetlečega območja (velikost in položaj iz podatkovnega lista)

Meritve območja svetilnosti

Referenčna ravnina

Referenčna os

Slika 2

Opredelitev območij 1a in 1b

Območje 1a (zajema vse vrednosti ≥ 10 % L98)

Območje 1b (zajema vse vrednosti ≥ 70 % L98)

Referenčna ravnina

Referenčna os

Slika 3

Opredelitev območja 2

— 1,5 × mere nomilanega polja svetlečega območja

— razdalja d0 od straini zastiranja območja 1a

Območje 2

Referenčna ravnina

Referenčna os

---