# Eiropas Savienības L 306/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 306 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 30. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 306

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 30. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/1869 (2018. gada 26. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem | 1 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/1870 (2018. gada 26. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem | 4 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1871 (2018. gada 23. novembris), ar ko Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumā ieraksta stiprā alkoholiskā dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Карнобатска Гроздова ракия / Гроздова ракия от Карнобат / Karnobatska grozdova rakya / Grozdova rakya ot Karnobat (ĢIN)) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1872 (2018. gada 23. novembris), ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081 un (ES) 2017/2200, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2019. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi vājpiena pulvera pārdošanai konkursa procedūrā valsts intervencē 2019. gadā | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1873 (2018. gada 28. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1874 (2018. gada 29. novembris) par datiem, kas attiecībā uz mainīgo lielumu sarakstu un to aprakstu sniedzami par 2020. gadu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1091 par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011 (
  1
  ) | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/1875 (2018. gada 26. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejā attiecībā uz dažiem grozījumiem vienotajos tehniskajos priekšrakstos – vispārīgie noteikumi – apakšsistēmas (UTP GEN-B) un vienotajos tehniskajos priekšrakstos – kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas (UTP TAF) | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1876 (2018. gada 29. novembris) par vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, ko darbina ar parastu iekšdedzes motoru, paredzētos efektīvos 12 V maiņstrāvas ģeneratoros izmantotās tehnoloģijas apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2011 (
  1
  ) | 53 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | | Vispārējā tiesa |
| | * | Pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapa | 61 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/1869 (2018. gada 26. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem

1

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/1870 (2018. gada 26. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

4

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1871 (2018. gada 23. novembris), ar ko Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumā ieraksta stiprā alkoholiskā dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Карнобатска Гроздова ракия / Гроздова ракия от Карнобат / Karnobatska grozdova rakya / Grozdova rakya ot Karnobat (ĢIN))

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1872 (2018. gada 23. novembris), ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081 un (ES) 2017/2200, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2019. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi vājpiena pulvera pārdošanai konkursa procedūrā valsts intervencē 2019. gadā

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1873 (2018. gada 28. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1874 (2018. gada 29. novembris) par datiem, kas attiecībā uz mainīgo lielumu sarakstu un to aprakstu sniedzami par 2020. gadu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1091 par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011 (
  1
  )

1

14

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/1875 (2018. gada 26. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejā attiecībā uz dažiem grozījumiem vienotajos tehniskajos priekšrakstos – vispārīgie noteikumi – apakšsistēmas (UTP GEN-B) un vienotajos tehniskajos priekšrakstos – kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas (UTP TAF)

OTIF

UTP GEN-B

UTP TAF

50

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1876 (2018. gada 29. novembris) par vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, ko darbina ar parastu iekšdedzes motoru, paredzētos efektīvos 12 V maiņstrāvas ģeneratoros izmantotās tehnoloģijas apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2011 (
  1
  )

2

1

53

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

Vispārējā tiesa

*

Pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapa

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1869

(2018. gada 26. novembris)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (1) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (1) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

| (2) | Nolīgumā starp Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (2) ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā starp Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (2) ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

| (3) | Padome 2014. gada 9. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (“nolīgums”). Sarunas par nolīgumu tika sekmīgi pabeigtas, to parafējot 2017. gada 31. oktobrī. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 9. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (“nolīgums”). Sarunas par nolīgumu tika sekmīgi pabeigtas, to parafējot 2017. gada 31. oktobrī.

| (4) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (5) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Nolīgums būtu jāparaksta un šim lēmumam pievienotās deklarācijas teksts kā arī nolīgumam pievienoto kopīgo deklarāciju teksts būtu jāapstiprina Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(6)

Nolīgums būtu jāparaksta un šim lēmumam pievienotās deklarācijas teksts kā arī nolīgumam pievienoto kopīgo deklarāciju teksts būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (5).

2. pants

Savienības vārdā tiek apstiprināts šim lēmumam pievienotās deklarācijas teksts un nolīgumam pievienoto kopīgo deklarāciju teksts.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2018. gada 26. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 66, 12.3.2011., 2. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

3

acquis

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

(5)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

5

---

PIELIKUMS

Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.

Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

---

(1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.

---

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/4

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1870

(2018. gada 26. novembris)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (1) Savienības acquis vīzu un robežu jomā tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (1) Savienības acquis vīzu un robežu jomā tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

| (2) | Nolīgumā starp Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanu parasto pasu turētājiem (2) ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā starp Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanu parasto pasu turētājiem (2) ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

| (3) | Padome 2014. gada 9. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (“nolīgums”). Sarunas par nolīgumu tika sekmīgi pabeigtas, to parafējot 2017. gada 31. oktobrī. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 9. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (“nolīgums”). Sarunas par nolīgumu tika sekmīgi pabeigtas, to parafējot 2017. gada 31. oktobrī.

| (4) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (5) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Nolīgums būtu jāparaksta un šim lēmumam pievienotās deklarācijas teksts kā arī nolīgumam pievienoto kopīgo deklarāciju teksts būtu jāapstiprina Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(6)

Nolīgums būtu jāparaksta un šim lēmumam pievienotās deklarācijas teksts kā arī nolīgumam pievienoto kopīgo deklarāciju teksts būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (5).

2. pants

Savienības vārdā tiek apstiprināts šim lēmumam pievienotās deklarācijas teksts un nolīgumam pievienoto kopīgo deklarāciju teksts.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2018. gada 26. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 255, 21.9.2012., 4. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

3

acquis

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

(5)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

5

---

PIELIKUMS

Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.

Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

---

(1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.

---

REGULAS

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1871

(2018. gada 23. novembris),

ar ko Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumā ieraksta stiprā alkoholiskā dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Карнобатска Гроздова ракия” / “Гроздова ракия от Карнобат” / “Karnobatska grozdova rakya” / “Grozdova rakya ot Karnobat” (ĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (1) un jo īpaši tās 17. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 5. punktu Komisija ir izskatījusi Bulgārijas iesniegto pieteikumu reģistrēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Карнобатска Гроздова ракия” / “Гроздова ракия от Карнобат” / “Karnobatska grozdova rakya” / “Grozdova rakya ot Karnobat”. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 5. punktu Komisija ir izskatījusi Bulgārijas iesniegto pieteikumu reģistrēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Карнобатска Гроздова ракия” / “Гроздова ракия от Карнобат” / “Karnobatska grozdova rakya” / “Grozdova rakya ot Karnobat”.

| (2) | Konstatējusi, ka pieteikums ir saderīgs ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, Komisija, piemērojot minētās regulas 17. panta 6. punktu, tehniskajā dokumentācijā norādītās galvenās specifikācijas ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(2)

Konstatējusi, ka pieteikums ir saderīgs ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, Komisija, piemērojot minētās regulas 17. panta 6. punktu, tehniskajā dokumentācijā norādītās galvenās specifikācijas ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 7. punktu, tāpēc norāde “Карнобатска Гроздова ракия” / “Гроздова ракия от Карнобат” / “Karnobatska grozdova rakya” / “Grozdova rakya ot Karnobat” būtu jāreģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde minētās regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 7. punktu, tāpēc norāde “Карнобатска Гроздова ракия” / “Гроздова ракия от Карнобат” / “Karnobatska grozdova rakya” / “Grozdova rakya ot Karnobat” būtu jāreģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde minētās regulas III pielikumā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikuma produkta kategorijā “Vīna spirts” pievieno šādu rindu:

| “Vīna spirts | Карнобатска Гроздова ракия/Гроздова ракия от Карнобат/Karnobatska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Karnobat | Bulgārija” |
| --- | --- | --- |

“Vīna spirts

Карнобатска Гроздова ракия/Гроздова ракия от Карнобат/Karnobatska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Karnobat

Bulgārija”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 23. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

1

(2)  
  OV C 296, 7.9.2017., 23. lpp.

2

---

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1872

(2018. gada 23. novembris),

ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081 un (ES) 2017/2200, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2019. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi vājpiena pulvera pārdošanai konkursa procedūrā valsts intervencē 2019. gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta e) punktu,

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 28. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulās (EK) Nr. 2305/2003 (3), (EK) Nr. 969/2006 (4), (EK) Nr. 1067/2008 (5) un Komisijas Īstenošanas regulās (ES) 2015/2081 (6) un (ES) 2017/2200 (7) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem saskaņā ar kvotu 09.4126, kukurūzu saskaņā ar kvotu 09.4131, tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši, un dažu veidu Ukrainas izcelsmes labību saskaņā ar kvotām 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 un 09.4279. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulās (EK) Nr. 2305/2003 (3), (EK) Nr. 969/2006 (4), (EK) Nr. 1067/2008 (5) un Komisijas Īstenošanas regulās (ES) 2015/2081 (6) un (ES) 2017/2200 (7) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem saskaņā ar kvotu 09.4126, kukurūzu saskaņā ar kvotu 09.4131, tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši, un dažu veidu Ukrainas izcelsmes labību saskaņā ar kvotām 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 un 09.4279.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1964/2006 (8) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 480/2012 (9) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4517 un attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4079. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1964/2006 (8) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 480/2012 (9) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4517 un attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4079.

| (3) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1918/2006 (10) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļu saskaņā ar kvotu 09.4032. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1918/2006 (10) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļu saskaņā ar kvotu 09.4032.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/2080 (11) ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas termiņu vājpiena pulvera pārdošanai konkursa kārtībā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/2080 (11) ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas termiņu vājpiena pulvera pārdošanai konkursa kārtībā.

| (5) | Ņemot vērā svētku dienas 2019. gadā, noteiktos laikposmos jāizdara atkāpes no Regulām (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, Īstenošanas regulām (ES) 2015/2081 un (ES) 2017/2200, no Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz importa licenču pieprasījumu iesniegšanas un šo licenču izdošanas datumiem, lai nodrošinātu attiecīgo kvotu apjomu ievērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā svētku dienas 2019. gadā, noteiktos laikposmos jāizdara atkāpes no Regulām (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, Īstenošanas regulām (ES) 2015/2081 un (ES) 2017/2200, no Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz importa licenču pieprasījumu iesniegšanas un šo licenču izdošanas datumiem, lai nodrošinātu attiecīgo kvotu apjomu ievērošanu.

| (6) | Ņemot vērā svētku dienas 2019. gadā, konkrētos laikposmos jāizdara atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas un minēto piedāvājumu izskatīšanas datumiem. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā svētku dienas 2019. gadā, konkrētos laikposmos jāizdara atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas un minēto piedāvājumu izskatīšanas datumiem.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Labība

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2305/2003 3. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2019. gada 13. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz miežiem saskaņā ar kvotu 09.4126.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2019. gada 13. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz kukurūzu saskaņā ar kvotu 09.4131.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2019. gada 13. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši.

4.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081 2. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2019. gada 13. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz Ukrainas izcelsmes labību saskaņā ar kvotām 09.4306, 09.4307 un 09.4308.

5.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/2200 2. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2019. gada 13. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz Ukrainas izcelsmes labību saskaņā ar kvotām 09.4277, 09.4278 un 09.4279.

2. pants

Rīsi

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1964/2006 4. panta 3. punkta pirmās daļas, pēc 2019. gada 6. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4517.

2.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012 2. panta 1. punkta trešās daļas, pēc 2019. gada 6. decembra, piektdienas, plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4079.

3. pants

Olīveļļa

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punkta, pēc 2019. gada 10. decembra, otrdienas, vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2019. gadu attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļu.

4. pants

Konkurss par sausā vājpiena pārdošanu konkursa kārtībā

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 2. panta 2. punkta, piedāvājumu iesniegšanas termiņš 2019. gadam konkursa daļām janvārī ir plkst. 11.00 (pēc Briseles laika) mēneša otrajā un ceturtajā otrdienā.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Tā zaudē spēku 2020. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 23. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2003. gada 29. decembra Regula (EK) Nr. 2305/2003, ar ko atklāj un nosaka Kopienas tarifa kvotu pārvaldīšanu miežu importam no trešajām valstīm (OV L 342, 30.12.2003., 7. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2008. gada 30. oktobra Regula (EK) Nr. 1067/2008 par Kopienas tarifa kvotas atklāšanu un pārvaldīšanu parastajiem kviešiem, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, no trešām valstīm un izņēmumiem no Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 290, 31.10.2008., 3. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2081, ar ko atklāj Savienības importa tarifu kvotas dažu veidu Ukrainas izcelsmes labībai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 81. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2017. gada 28. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2200, ar ko atklāj Savienības importa tarifu kvotas dažu veidu labībai no Ukrainas un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 313, 29.11.2017., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1964/2006, ar ko, piemērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 3491/90, atver Kopienas tarifa kvotu rīsiem, kuru izcelsme Bangladešā, un paredz šīs kvotas pārvaldību (OV L 408, 30.12.2006., 19. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2012. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 480/2012, ar ko atver tarifu kvotu KN koda 1006 40 00 šķeltajiem rīsiem, kas paredzēti KN koda 1901 10 00 pārtikas izstrādājumu ražošanai, un paredz šīs kvotas pārvaldi (OV L 148, 8.6.2012., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

11

---

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1873

(2018. gada 28. novembris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 28. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Bezkaula Gallus domesticus sugas mājputnu gabali, saldēti | 260,1 | 12 | AR |
| 222,8 | 23 | BR |
| 333,4 | 0 | CL |
| 256,7 | 13 | TH |
| 0207 27 10 | Bezkaula tītaru gabali, saldēti | 311,9 | 0 | BR |
| 362,7 | 0 | CL |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 269,1 | 5 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 14 10

Bezkaula Gallus domesticus sugas mājputnu gabali, saldēti

260,1

12

AR

222,8

23

BR

333,4

0

CL

256,7

13

TH

0207 27 10

Bezkaula tītaru gabali, saldēti

311,9

0

BR

362,7

0

CL

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

269,1

5

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1874

(2018. gada 29. novembris)

par datiem, kas attiecībā uz mainīgo lielumu sarakstu un to aprakstu sniedzami par 2020. gadu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1091 par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1091 par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011 (1) un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu un 8. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) 2018/1091 paredz Eiropas statistikas regulējumu lauku saimniecību līmenī un to struktūras informācijas apvienošanu ar informāciju par ražošanas metodēm, lauku attīstības pasākumiem, agrovides aspektiem un citu saistīto informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) 2018/1091 paredz Eiropas statistikas regulējumu lauku saimniecību līmenī un to struktūras informācijas apvienošanu ar informāciju par ražošanas metodēm, lauku attīstības pasākumiem, agrovides aspektiem un citu saistīto informāciju.

| (2) | Dalībvalstīm būtu jāvāc dati, kas atbilst pamatdatiem, ietvara paplašināšanai un tematiem un detalizētajiem tematiem moduļos, kā izklāstīts Regulā (ES) 2018/1091. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm būtu jāvāc dati, kas atbilst pamatdatiem, ietvara paplašināšanai un tematiem un detalizētajiem tematiem moduļos, kā izklāstīts Regulā (ES) 2018/1091.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1091 8. panta 2. punktu kopējam pamata un moduļu mainīgo lielumu skaitam nebūtu jāpārsniedz 300 mainīgie lielumi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1091 8. panta 2. punktu kopējam pamata un moduļu mainīgo lielumu skaitam nebūtu jāpārsniedz 300 mainīgie lielumi.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1091 8. panta 5. punktu nevajadzētu radīt būtiskas papildu izmaksas, kuras izraisītu nesamērīgi lielu un nepamatotu slogu lauku saimniecībām un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1091 8. panta 5. punktu nevajadzētu radīt būtiskas papildu izmaksas, kuras izraisītu nesamērīgi lielu un nepamatotu slogu lauku saimniecībām un dalībvalstīm.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Apraksts par strukturālo pamatdatu mainīgajiem lielumiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2018/1091 III pielikumā, ir izklāstīts šīs regulas I pielikumā.

2.   Saraksts ar mainīgajiem lielumiem par tematiem un detalizētajiem tematiem katrā modulī ir izklāstīts II pielikumā.

3.   Mainīgo lielumu apraksti, kas dalībvalstīm jāizmanto tematiem un detalizētajiem tematiem katrā II pielikumā uzskaitītajā modulī, ir izklāstīti III pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 200, 7.8.2018., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Mainīgo lielumu apraksts, kuri izmantojami strukturālajiem pamatdatiem un ietvara paplašināšanai, kā norādīts Regulas (ES) 2018/1091 III pielikumā

| I. | VISPĀRĪGI MAINĪGIE LIELUMI |
| --- | --- |

I.

Apsekojuma informācija

CGNR 001

–

Lauku saimniecības identifikācijas numurs

Lauku saimniecības unikāls identifikācijas numurs ir unikāls ciparu identifikators datu nosūtīšanai.

Lauku saimniecības atrašanās vieta

Lauku saimniecība atrodas tur, kur saimniecība veic savu galveno lauksaimniecisko darbību.

CGNR 002

–

Ģeogrāfiskā atrašanās vieta

1 km INSPIRE Statistikas vienību koordinātu tīkla šūnas kods lietošanai visā Eiropā (1), kur atrodas saimniecība. Šis kods tiks izmantots tikai nosūtīšanas mērķiem.

Datu izplatīšanas mērķiem papildus parastiem izpaušanas kontroles mehānismiem attiecībā uz tabulas datiem 1 km koordinātu tīkls tiks izmantots tikai tad, ja tīklā ir vairāk nekā 10 lauku saimniecību; ja tas neizdodas, pēc vajadzības tiks izmantoti 5 km, 10 km vai lielāki koordinātu ligzdas tīkli.

CGNR 003

–

NUTS 3 reģions

Tā NUTS 3
   (2) reģiona kods (saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (3), kurā atrodas saimniecība.

CGNR 004

–

Lauku saimniecībā ir apgabali, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 noteikti kā apgabali, kuros ir dabas ierobežojumi.

Informācija par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi (ANC), sniedzama saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (4) 32. pantu.

| | L – lauku saimniecība atrodas apgabalā, kurš nav kalnu apgabals un kurā ir ievērojami dabas ierobežojumi |
| --- | --- |

L – lauku saimniecība atrodas apgabalā, kurš nav kalnu apgabals un kurā ir ievērojami dabas ierobežojumi

| | M – lauku saimniecība atrodas kalnu apgabalā |
| --- | --- |

M – lauku saimniecība atrodas kalnu apgabalā

| | O – lauku saimniecība atrodas citā apgabalā, kuru ietekmē specifiski ierobežojumi |
| --- | --- |

O – lauku saimniecība atrodas citā apgabalā, kuru ietekmē specifiski ierobežojumi

| | N – lauku saimniecība neatrodas apgabalā, kurā ir dabas ierobežojumi |
| --- | --- |

N – lauku saimniecība neatrodas apgabalā, kurā ir dabas ierobežojumi

Lauku saimniecības juridiskais statuss

Lauku saimniecības juridiskais statuss ir atkarīgs no īpašnieka statusa.

Lauku saimniecības juridisko un ekonomisko atbildību nosaka pēc:

CGNR 005

–

Fiziskas personas, kas ir neatkarīgas lauku saimniecības vienīgā īpašniece

Atsevišķa individuāla un fiziska persona, kas ir tādas lauku saimniecības īpašniece, kuru ar citu īpašnieku lauku saimniecībām nesaista kopīga vadība vai līdzīgas vienošanās.

Lauku saimniecības, kas atbilst šim nosacījumam, sauc par

  vienīgā īpašnieka lauku saimniecībām
  .

CGNR 006

–

–

Ja atbilde ir “jā”, vai īpašnieks ir arī vadītājs?

CGNR 007

–

–

–

Ja atbilde ir “nē”, vai vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis?

CGNR 008

–

–

–

–

Ja atbilde ir “jā”, vai vadītājs ir īpašnieka laulātais?

CGNR 009

–

Dalītām īpašumtiesībām

Fiziskas personas, kas ir tādas lauku saimniecības vienīgās īpašnieces, kura nav saistīta ar citu īpašnieku lauku saimniecībām, un kuras dala lauku saimniecības īpašumtiesības un vadību.

CGNR 010

–

Divām vai vairākām fiziskām personām, kuras ir partneri lauku saimniecību grupā

Partneris(-i) saimniecību grupā ir fiziskas personas, kam kopīgi pieder, kas nomā vai citādi pārvalda vienu lauku saimniecību vai kopīgi pārvalda savas atsevišķās saimniecības kā vienu saimniecību. Šādai sadarbībai jābūt saskaņā ar tiesību aktiem vai saskaņā ar rakstisku līgumu.

CGNR 011

–

Juridiskas personas

Juridiska persona, kas nav fiziska persona, bet kam ir parastās indivīda tiesības un pienākumi, piemēram, spēja iesūdzēt tiesā vai tikt iesūdzētam (vispārējā tiesībspēja).

CGNR 012

–

–

Ja atbilde ir “jā”, vai lauku saimniecība ir uzņēmumu grupas daļa?

Uzņēmumu grupa ir uzņēmumu apvienība, ko saista juridiskas un/vai finansiālas saites un ko kontrolē grupas vadītājs.

“Uzņēmums” ir vismazākais juridisko vienību apkopojums, kas ir organizatoriska vienība, kura ražo preces vai sniedz pakalpojumus un kurai ir noteikta autonomijas pakāpe lēmumu pieņemšanā, jo īpaši attiecībā uz tās pašreizējo līdzekļu piešķiršanu. Uzņēmums veic vienu vai vairākas darbības vienā vai vairākās vietās. Uzņēmums drīkst būt viena juridiska vienība.

CGNR 013

–

Lauku saimniecība ir kopienas zemes vienība

Datu vākšanas un reģistrēšanas vajadzībām “kopienas zemes vienības” lauku saimniecība ir vienība, kas sastāv no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes (ILIZ), ko citas lauku saimniecības izmanto saskaņā ar kopienas tiesībām.

CGNR 014

–

Īpašnieks saņem ES atbalstu par zemi vai dzīvniekiem lauku saimniecībā, un tāpēc tas ir iekļauts integrētajā administrēšanas un kontroles sistēmā (IAKS)

Īpašnieks ir aktīvs lauksaimnieks Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (5) 9. panta nozīmē, un pieteikums subsīdijas saņemšanai ir apstiprināts.

CGNR 015

–

Īpašnieks ir jaunais lauksaimnieks vai jaunpienācējs lauksaimniecībā, kurš pēdējo trīs gadu laikā ir saņēmis finansiālu atbalstu šim mērķim kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros

Finansiālais atbalsts var attiekties uz tiešajiem maksājumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 50. un 51. pantu vai atbalstu, ko sniedz no lauku attīstības programmām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, – atbalsts darījumdarbības sākšanai gados jauniem lauksaimniekiem.

Lauku saimniecības vadītājs

Lauku saimniecības

  vadītājs

  ir fiziska persona, kas atbild par lauku saimniecības parastām ikdienas finanšu un ražošanas darbībām.

Par

  lauku darbiem

  uzskata visa veida darbu lauku saimniecībā, kas sekmē vai nu:

| i) | darbības, kuras definētas Regulas (ES) 2018/1091 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

i)

darbības, kuras definētas Regulas (ES) 2018/1091 2. panta a) punktā;

| ii) | ražošanas līdzekļu uzturēšanu; vai |
| --- | --- |

ii)

ražošanas līdzekļu uzturēšanu; vai

| iii) | darbības, kas tieši izriet no šīm produktīvajām darbībām. |
| --- | --- |

iii)

darbības, kas tieši izriet no šīm produktīvajām darbībām.

Laiks
  , kas lauku saimniecībā

  patērēts lauku darbiem
  , ir darba laiks, kas lauku saimniecībā faktiski veltīts lauku darbiem, izņemot darbu īpašnieka vai vadītāja mājsaimniecībā.

Gada darba vienība (GDV)

  ir pilna laika ekvivalenta nodarbinātība, t. i., kopējās nostrādātās stundas, izdalītas ar valsts ikgadējo pilnā darba laikā nostrādāto vidējo stundu skaitu.

Pilns laiks

  ir mazākais to stundu skaits, kas jānostrādā saskaņā ar valsts noteikumiem, kas reglamentē darba līgumus. Ja tajos nav norādīts ikgadējais stundu skaits, tad par minimumu pieņem 1 800 stundas (225 astoņu stundu darbdienas).

CGNR 016

–

Dzimšanas gads

Lauku saimniecības vadītāja dzimšanas gads

CGNR 017

–

Dzimums

Lauku saimniecības vadītāja dzimums:

| | V – vīrietis |
| --- | --- |

V – vīrietis

| | S – sieviete |
| --- | --- |

S – sieviete

CGNR 018

–

Lauku darbi lauku saimniecībā (izņemot mājsaimniecības darbus)

Gada darba vienību (6) procentu grupa tādiem lauku darbiem, kurus veicis lauku saimniecības vadītājs.

CGNR 019

–

Gads, kad kvalificēts par lauku saimniecības vadītāju

Gads, kurā lauku saimniecības vadītājs uzsāka vadīt saimniecību.

CGNR 020

–

Vadītāja lauksaimnieciskā izglītība

Augstākais lauksaimnieciskās izglītības līmenis, ko ieguvis vadītājs:

| | PRACT – tikai praktiska pieredze lauksaimniecībā, ja vadītāja pieredze iegūta praktiskā darbā lauku saimniecībā, |
| --- | --- |

PRACT – tikai praktiska pieredze lauksaimniecībā, ja vadītāja pieredze iegūta praktiskā darbā lauku saimniecībā,

| | BASIC – lauksaimnieciskā pamatizglītība, ja vadītājs ir piedalījies jebkādos mācību kursos, kas pabeigti vispārīgā lauksaimniecības koledžā un/vai izglītības iestādē, kura specializējas noteiktās nozarēs (tostarp dārzkopībā, vīnkopībā, mežkopībā, zivkopībā, veterinārijā, lauksaimniecības tehnoloģijā un ar to saistītās nozarēs); pilns lauksaimniecības mācekļa darbs uzskatāms par pamatizglītību, |
| --- | --- |

BASIC – lauksaimnieciskā pamatizglītība, ja vadītājs ir piedalījies jebkādos mācību kursos, kas pabeigti vispārīgā lauksaimniecības koledžā un/vai izglītības iestādē, kura specializējas noteiktās nozarēs (tostarp dārzkopībā, vīnkopībā, mežkopībā, zivkopībā, veterinārijā, lauksaimniecības tehnoloģijā un ar to saistītās nozarēs); pilns lauksaimniecības mācekļa darbs uzskatāms par pamatizglītību,

| | FULL – pabeigta lauksaimnieciskā izglītība, ja vadītājs ir nepārtraukti piedalījies jebkādos mācību kursos, kuru ilgums ir līdzvērtīgs vismaz diviem pilna laika mācību gadiem pēc obligātās izglītības ieguves un kas pabeigti lauksaimniecības koledžā, universitātē vai citā augstākās izglītības iestādē, lauksaimniecībā, dārzkopībā, vīnkopībā, mežkopībā, zivkopībā, veterinārijā, lauksaimniecības tehnoloģijā vai ar to saistītās nozarēs. |
| --- | --- |

FULL – pabeigta lauksaimnieciskā izglītība, ja vadītājs ir nepārtraukti piedalījies jebkādos mācību kursos, kuru ilgums ir līdzvērtīgs vismaz diviem pilna laika mācību gadiem pēc obligātās izglītības ieguves un kas pabeigti lauksaimniecības koledžā, universitātē vai citā augstākās izglītības iestādē, lauksaimniecībā, dārzkopībā, vīnkopībā, mežkopībā, zivkopībā, veterinārijā, lauksaimniecības tehnoloģijā vai ar to saistītās nozarēs.

CGNR 021

–

Vadītāja profesionālā izglītība pēdējos 12 mēnešos

Ja vadītājs ir piedalījies profesionālajā apmācībā, mācību pasākumā vai aktivitātē, ko nodrošina pasniedzējs vai mācību iestāde un kuras primārais mērķis ir jaunu prasmju iegūšana saistībā ar lauksaimniecības darbībām vai darbībām, kas tieši saistītas ar lauku saimniecību, vai esošo prasmju attīstīšanu un uzlabošanu.

ILIZ īpašumtiesību veids (attiecībā uz īpašnieku)

Īpašumtiesību veids ir atkarīgs no situācijas apsekojuma gada pārskata dienā.

CGNR 022

–

Zeme savā īpašumā

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ko apsaimnieko lauku saimniecība un kas pieder īpašniekam vai ko apsaimnieko īpašnieks kā lietotājs vai ilgtermiņa nomnieks, kas mantojis zemi, vai saskaņā ar cita līdzvērtīga veida īpašumtiesībām (ha).

CGNR 023

–

Nomātā zeme

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ko lauku saimniecība nomā par fiksētu nomas maksu (naudā, natūrā vai citādi), par kuru vienojas iepriekš un par kuru noslēdz (rakstisku vai mutisku) nomas līgumu (ha). Izmantoto lauksaimniecībā izmantojamo zemi ieskaita tikai vienai lauku saimniecībai. Ja pārskata gadā izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme ir iznomāta vairāk nekā vienai lauku saimniecībai, to parasti ieskaita tai lauku saimniecībai, ar kuru tā ir saistīta apsekojuma pārskata dienā, vai tai saimniecībai, kura to visilgāko laiku ir izmantojusi pārskata gadā.

CGNR 024

–

Pusgraudniecība vai citi īpašumtiesību veidi

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (ha), kas ir:

| a) | apstrādāta pusgraudniecībā, proti, ko kopīgi apstrādā zemes īpašnieks un pusgraudnieks saskaņā ar rakstisku vai mutisku vienošanos par pusgraudniecību. Īpašnieka un pusgraudnieka kopīgi apsaimniekotajā zemē iegūto produkciju (ekonomisko vai fizisko) abas puses sadala pēc iepriekšējas vienošanās; |
| --- | --- |

a)

apstrādāta pusgraudniecībā, proti, ko kopīgi apstrādā zemes īpašnieks un pusgraudnieks saskaņā ar rakstisku vai mutisku vienošanos par pusgraudniecību. Īpašnieka un pusgraudnieka kopīgi apsaimniekotajā zemē iegūto produkciju (ekonomisko vai fizisko) abas puses sadala pēc iepriekšējas vienošanās;

| b) | apsaimniekota ar cita veida īpašumtiesībām, uz kurām neattiecas iepriekš minētie vienumi. |
| --- | --- |

b)

apsaimniekota ar cita veida īpašumtiesībām, uz kurām neattiecas iepriekš minētie vienumi.

CGNR 025

–

Kopienas zeme

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ko izmanto lauku saimniecība, bet kas tai tieši nepieder, t. i., uz kuru attiecas kopienas tiesības (ha).

CGNR 026

–

Bioloģiskā lauksaimniecība

Lauku saimniecības ražošana ietilpst lauksaimniecības praksē, kura atbilst noteiktu standartu un noteikumu kopumam, kas izklāstīti i) Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (7) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/848 (8), vai attiecīgā gadījumā jaunākajos tiesību aktos un ii) atbilstošajos valstu īstenošanas noteikumos par bioloģisko ražošanu.

CGNR 027

–

Kopējā lauku saimniecības ILIZ, kurā izmanto bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodes, kuras sertificētas atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme lauku saimniecībā, kurā izmantotā ražošanas metode pilnībā atbilst bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas principiem saimniecības līmenī, kā noteikts i) Regulā (EK) Nr. 834/2007 vai Regulā (ES) 2018/848, vai attiecīgā gadījumā jaunākajos tiesību aktos un ii) atbilstošajos valstu īstenošanas noteikumos par bioloģiskās ražošanas sertifikāciju (ha).

CGNR 028

–

Kopējā lauku saimniecības ILIZ, kurā notiek pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodēm, kas sertificējamas atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme lauku saimniecībā, kurā tiek izmantotas bioloģiskās lauksaimniecības metodes, pārkārtojoties no nebioloģiskās ražošanas uz bioloģisko ražošanu noteiktā laikposmā (“pārejas periods”), kā noteikts i) Regulā (EK) Nr. 834/2007 vai Regulā (ES) 2018/848, vai attiecīgā gadījumā jaunākajos tiesību aktos un ii) atbilstošajos valstu īstenošanas noteikumos par bioloģiskās ražošanas sertifikāciju (ha).

CGNR 029

–

Līdzdalība citās vides sertifikācijas sistēmās

Lauku saimniecība piedalās valsts vai reģionālās vides sertifikācijas shēmās, piemēram, tādās, kas minētas 43. panta 2. punktā un 3. punkta b) apakšpunktā vai IX pielikumā Regulā (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (pašreizējās sertifikācijas shēmas, kas ir līdzvērtīgas KLP “zaļajam maksājumam”), un pieteikums subsīdijas saņemšanai ir apstiprināts.

| II.   ZEMES MAINĪGIE LIELUMI



  Lauku saimniecības kopējā zemes platībā

  ieskaita izmantoto lauksaimniecībā izmantojamo zemi (aramzemi, ilggadīgo zālāju platības, ilggadīgos stādījumus un piemājas dārziņus) un citu lauku saimniecības zemi (neizmantoto lauksaimniecībā izmantojamo zemi, meža zemi un citur neklasificētu zemi).


  Platība
  , kas vācama par katru vienumu, ir pazīstama kā

  pamatplatība
  , un tā attiecas uz zemes gabala(-u) faktisko platību neatkarīgi no tā, vai ražas gadā bija tikai viena atsevišķa kultūra vai vairākas kultūras. Viengadīgo kultūru gadījumā pamatplatība atbilst apsētajai platībai; ilggadīgo stādījumu gadījumā pamatplatība ir kopējā apstādītā platība; secīgo kultūru gadījumā tā atbilst platībai, ko gada laikā attiecīgajā zemes gabalā aizņem galvenā kultūra; vienlaikus audzēto kultūru gadījumā tā atbilst platībai, kurā kultūras tiek audzētas līdzās. Šādi katra platība tiek uzskaitīta tikai vienu reizi.


  Galvenā kultūra

  ir tā, kurai ir vislielākā ekonomiskā vērtība. Ja nav iespējams noteikt, kas ir galvenā kultūra, pamatojoties uz produkcijas vērtību, tad galvenā kultūra būs tā, kas visilgāk aizņem zemi.


  Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme

  ir kopējā platība, ko aizņem lauku saimniecības izmantotā aramzeme, ilggadīgo zālaugu platības, ilggadīgo stādījumu platības un piemājas dārziņi, neatkarīgi no īpašumtiesību veida.


  Augseka

  ir viengadīgo kultūru secīga maiņa, kad katrā konkrētā laukā kultūru audzē pēc plānotās sistēmas vai secības, lai viena veida kultūras netiktu audzētas nepārtraukti vienā un tajā pašā laukā. Augsekā kultūras parasti maina katru gadu, bet augseka ir iespējama arī ar daudzgadīgām kultūrām.

  Par

  audzēšanu atklātā laukā
  un
  platībām zem stikla

  ziņo atsevišķi. |
| --- |
| CLND 001 | – | ILIZ

  Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (ha). |
| CLND 002 | – | – | Aramzeme

  Zeme, ko apstrādā (apar vai irdina) regulāri, parasti saskaņā ar augsekas sistēmu (ha). |
| CLND 003 | – | – | – | Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai)

  Visi graudaugi, novākti sausi graudu ražošanai, neatkarīgi no to lietojuma (ha). |
| CLND 004 | – | – | – | – | Parastie un plēkšņu kvieši


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. un Triticum monococcum L. (ha). |
| CLND 005 | – | – | – | – | Cietie kvieši


  Triticum durum Desf. (ha). |
| CLND 006 | – | – | – | – | Rudzi un ziemāju maisījumi (labības maisījums)

  Jebkurā laikā iesēti rudzi (Secale cereale L.), tostarp pirms ziemas vai ziemā iesēti rudzu un citu graudaugu maisījumi (labības maisījums) (ha). |
| CLND 007 | – | – | – | – | Mieži

  Mieži (Hordeum vulgare L.) (ha) |
| CLND 008 | – | – | – | – | Auzas un vasarāju maisījumi (graudu maisījumi, izņemot labības maisījumu)

  Auzas (Avena sativa L.) un citi graudaugi, iesēti pavasarī un audzēti kā maisījumi, novākti kā sausi graudi, tostarp sēklai (ha). |
| CLND 009 | – | – | – | – | Graudu kukurūza un kukurūzas vālīšu seržu maisījums

  Kukurūza (Zea mays L.), novākta graudu ražošanai, kā sēkla vai kā kukurūzas vālīšu seržu maisījums (ha). |
| CLND 010 | – | – | – | – | Tritikāle

  Tritikāle (x Triticosecale Wittmack) (ha). |
| CLND 011 | – | – | – | – | Sorgo

  Sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench vai Sorghum x sudanense (Piper) Stapf.) (ha). |
| CLND 012 | – | – | – | – | Citi graudaugi, citur neklasificēti (griķi, prosa, kanāriju spulgzāle utt.)

  Graudaugi, novākti sausi graudu ražošanai, iepriekšējos vienumos citur nereģistrēti, piemēram, prosa (Panicum miliaceum L.), griķi (Fagopyrum esculentum Mill.), kanāriju spulgzāle (Phalaris canariensis L.) un citi graudaugi, citur neklasificēti (ha). |
| CLND 013 | – | – | – | – | Rīsi

  Rīsi (Oryza sativa L.) (ha). |
| CLND 014 | – | – | – | Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi)

  Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi, novākti sausi graudu ražošanai, neatkarīgi no to lietojuma (ha). |
| CLND 015 | – | – | – | – | Lauka zirņi, pupas un saldās lupīnas

  Visu šķirņu lauka zirņi (Pisum sativum L. convar. sativum vai Pisum sativum L. convar. arvense L. vai convar. speciosum), novākti sausi (ha), plus visu šķirņu lauka pupas (Vicia faba L. (partim)), novāktas sausas (ha), plus visas saldās lupīnas (Lupinus sp.), novāktas sausas graudu ražošanai, tostarp sēklai, neatkarīgi no to lietojuma (ha). |
| CLND 016 | – | – | – | Sakņaugi

  Kultūras, kas audzētas sakņu, bumbuļu vai modificētu stublāju ieguvei (ha). Šeit nav iekļauti tādi sakņu, bumbuļu un sīpolu dārzeņi kā citu starpā burkāni, galda bietes un kāļi. |
| CLND 017 | – | – | – | – | Kartupeļi (tostarp sēklas kartupeļi)

  Kartupeļi (Solanum tuberosum L.) (ha). |
| CLND 018 | – | – | – | – | Cukurbietes (izņemot sēklai)

  Cukurbietes (Beta vulgaris L.), paredzētas cukura rūpniecībai un spirta ražošanai (ha). |
| CLND 019 | – | – | – | – | Citi sakņaugi, citur neklasificēti

  Lopbarības bietes (Beta vulgaris L.) un kāpostu dzimtas augi, galvenokārt novākti lopbarībai, neatkarīgi no tā, vai sakņu vai stublāju ieguvei, un pārējie augi, galvenokārt audzēti lopbarības sakņu ieguvei, citur neklasificēti (ha). |
| CLND 020 | – | – | – | Tehniskās kultūras

  Tehniskās kultūras, ko parasti nepārdod tiešam patēriņam, jo tās pirms galīgās izmantošanas ir rūpnieciski jāpārstrādā (ha). |
| CLND 021 | – | – | – | – | Eļļas augi

  Rapsis (Brassica napus L.) un ripsis (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), saulespuķu (Helianthus annuus L.) sēklas, soja (Glycine max (L.) Merril), linsēklas (Linum usitatissimum L.), sinepes (Sinapis alba L.), magone (Papaver somniferum L.), saflors (Carthamus tinctorius L.), sezama (Sesamum indicum L.) sēklas, ēdamie dižmeldri (Cyperus esculentus L.), zemesrieksti (Arachis hypogea L.), eļļas ķirbji (Cucurbita pepo var. styriaca) un kaņepes (Cannabis sativa L.), audzēti eļļas ražošanai, novākti kā sausi graudi, izņemot kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas (ha). |
| CLND 022 | – | – | – | – | – | Rapsis un ripsis

  Rapsis (Brassica napus L.) un ripsis (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), audzēts eļļas ražošanai, novākts kā sausi graudi (ha). |
| CLND 023 | – | – | – | – | – | Saulespuķu sēklas

  Saulespuķes (Helianthus annuus L.), novāktas kā sausi graudi (ha). |
| CLND 024 | – | – | – | – | – | Soja

  Soja (Glycine max L. Merril), novākta kā sausi graudi, gan eļļas, gan proteīna ieguvei (ha). |
| CLND 025 | – | – | – | – | – | Linsēklas (eļļas lini)

  Dažādu šķirņu lini (Linum usitatissimum L.), galvenokārt audzēti eļļas ražošanai un novākti kā sausi graudi (ha). |
| CLND 026 | – | – | – | – | – | Citi eļļas augi, citur neklasificēti

  Citi augi, galvenokārt audzēti eļļas ieguvei, novākti kā sausi graudi, citur neklasificēti (izņemot kokvilnas sēklas) (ha). |
| CLND 027 | – | – | – | – | Šķiedraugu kultūras

  Šķiedras lini (Linum usitatissimum L), kaņepes (Cannabis sativa L.), kokvilna (Gossypium spp.), džuta (Corchorus capsularis L.), abaka jeb Manilas kaņepāji (Musa textilis Née), kenafa (Hibiscus cannabinus L.) un sizals (Agave sisalana Perrine) (ha). |
| CLND 028 | – | – | – | – | – | Šķiedras lini

  Šķiedras linu šķirnes (Linum usitatissimum L.), galvenokārt audzētas šķiedras ražošanai (ha). |
| CLND 029 | – | – | – | – | – | Kaņepes

  Kaņepes (Cannabis sativa L.), audzēta stiebru ieguvei (ha). |
| CLND 030 | – | – | – | – | – | Kokvilna

  Kokvilna (Gossypium spp.), novākta šķiedras un/vai eļļas augu sēklu ieguvei (ha). |
| CLND 031 | – | – | – | – | – | Citi šķiedraugi, citur neklasificēti

  Citi augi, galvenokārt audzēti šķiedras ieguvei, citur neklasificēti, piemēram, džuta (Corchorus capsularis L.), abaka jeb Manilas kaņepāji (Musa textilis Née), sizals (Agave sisalana Perrine) un kenafa (Hibiscus cannabinus L.) (ha). |
| CLND 032 | – | – | – | – | Tabaka

  Tabaka (Nicotiana tabacum L.), audzēta lapu ieguvei (ha). |
| CLND 033 | – | – | – | – | Apiņi

  Apiņi (Humulus lupulus L.), rogu ieguvei. |
| CLND 034 | – | – | – | – | Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi

  Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi, audzēti farmācijai, smaržu ražošanai vai lietošanai pārtikā (ha). |
| CLND 035 | – | – | – | – | Enerģētiskās kultūras, citur neklasificētas

  Enerģētiskās kultūras, izmantotas tikai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai, citur neklasificētas un audzētas aramzemē (ha). |
| CLND 036 | – | – | – | – | Citas tehniskās kultūras, citur neklasificētas

  Citas tehniskās kultūras, citur neklasificētas (ha). |
| CLND 037 | – | – | – | Aramzemē sētās zaļbarības kultūras

  Visas aramzemē sētās zaļbarības kultūras, galvenokārt paredzētas lopbarībai, atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai (piemēram, biomasas ražošana no kukurūzas), proti, graudaugi, zālaugi, pākšaugi, tehniskie augi un citas aramzemē sētās un/vai zaļbarības kultūras (ha). |
| CLND 038 | – | – | – | – | Aramzemē sēto zālāju un ganību platības

  Platības noganīšanai, sienam vai skābbarībai, apsētas ar zālaugiem un to maisījumiem, ko daļēji iekļauj parastā augsekā, ja to audzēšanas periods ir no viena līdz pieciem gadiem (ha). |
| CLND 039 | – | – | – | – | Pākšaugu kultūras zaļbarībai

  Pākšaugi, ko audzē un novāc zaļgatavībā, galvenokārt lopbarībai vai enerģijas ražošanai (ha).
  Iekļauj maisījumus, kuros pārsvarā (parasti > 80 %) ir pākšaugi un zālaugi, ko novāc zaļbarībai vai sausam sienam. |
| CLND 040 | – | – | – | – | Kukurūza zaļbarībai

  Visu veidu kukurūza (Zea mays L.), galvenokārt audzēta skābbarībai (veselas vālītes, auga daļas vai viss augs kopumā) un netiek novākta graudu ražošanai (ha). |
| CLND 041 | – | – | – | – | Citi graudaugi zaļbarībai (izņemot kukurūzu zaļbarībai)

  Visi graudaugi (izņemot kukurūzu), audzēti un novākti zaļgatavībā lopbarībai vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai (biomasas ražošana). |
| CLND 042 | – | – | – | – | Citas aramzemē sētās zaļbarības kultūras, citur neklasificētas

  Citas viengadīgas vai daudzgadīgas (audzē mazāk nekā piecus gadus) kultūras, galvenokārt paredzētas lopbarībai un novāktas zaļgatavībā (ha). Arī atlikumi no kultūrām, kas citur nav klasificētas, ja pamatraža tikusi iznīcināta, bet atliekas joprojām varētu izmantot (kā lopbarību vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai). |
| CLND 043 | – | – | – | Svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes

  Visi kāpostaugi, lapu un kātu dārzeņi, augļu dārzeņi, sakņu, bumbuļu un sīpolu dārzeņi, svaigi pākšaugi, citi svaigi (nesausi) novākti dārzeņi un zemenes, audzētas aramzemes augsekā ar citām lauksaimniecības vai dārzkopības kultūrām (ha). |
| CLND 044 | – | – | – | – | Svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes, audzētas augsekā ar dārzkopības kultūrām (komerciāla dārzkopība)

  Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, audzētas aramzemes augsekā ar citām dārzkopības kultūrām (ha). |
| CLND 045 | – | – | – | – | Svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes, audzētas augsekā ar kultūrām, kas nav dārzkopības kultūras (audzēšana atklātā laukā)

  Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, audzētas aramzemes platībā augsekā ar citām lauksaimniecības kultūrām (ha). |
| CLND 046 | – | – | – | Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavās)

  Visi ziedi un dekoratīvie augi, kas paredzēti tirdzniecībai kā griezti ziedi (piemēram, rozes, neļķes, orhidejas, gladiolas, krizantēmas, grieztas lapas un citas grieztas augu daļas), stādīšanai puķu podos, dobēs un balkona kastēs (piemēram, rododendri, acālijas, krizantēmas, begonijas, ģerānijas, spriganes, citi poda, izstādīšanas un balkona augi) un kā sīpolu un bumbuļsīpolu ziedi un citi dekoratīvie augi (tulpes, hiacintes, orhidejas, narcises un citi) (ha). |
| CLND 047 | – | – | – | Sēklas un stādi

  Sakņaugu (izņemot kartupeļus un citus augus, kuru saknes tiek izmantotas arī kā sēklas), lopbarības kultūru, zālaugu un tehnisko kultūru (izņemot eļļas augus) sēklas un dārzeņu un ziedu sēklas un stādi (ha). |
| CLND 048 | – | – | – | Citi laukaugi, citur neklasificēti

  Laukaugi, citur neklasificēti (ha). |
| CLND 049 | – | – | – | Papuve

  Visa apstrādātā vai neapstrādātā aramzeme, kas ietverta augsekas sistēmā vai kurā nodrošināti labi lauksaimniecības un vides apstākļi (LLVA (9)), bet kurā vienu ražas gadu netiks novākta raža (ha). Papuves raksturīgā īpašība ir tā, ka zemi atstāj atmatā parasti veselu ražas gadu. Papuve var būt:






  i) | melnā papuve, kurā neko neaudzē; vai |

II.   ZEMES MAINĪGIE LIELUMI

Lauku saimniecības kopējā zemes platībā

  ieskaita izmantoto lauksaimniecībā izmantojamo zemi (aramzemi, ilggadīgo zālāju platības, ilggadīgos stādījumus un piemājas dārziņus) un citu lauku saimniecības zemi (neizmantoto lauksaimniecībā izmantojamo zemi, meža zemi un citur neklasificētu zemi).

Platība
  , kas vācama par katru vienumu, ir pazīstama kā

  pamatplatība
  , un tā attiecas uz zemes gabala(-u) faktisko platību neatkarīgi no tā, vai ražas gadā bija tikai viena atsevišķa kultūra vai vairākas kultūras. Viengadīgo kultūru gadījumā pamatplatība atbilst apsētajai platībai; ilggadīgo stādījumu gadījumā pamatplatība ir kopējā apstādītā platība; secīgo kultūru gadījumā tā atbilst platībai, ko gada laikā attiecīgajā zemes gabalā aizņem galvenā kultūra; vienlaikus audzēto kultūru gadījumā tā atbilst platībai, kurā kultūras tiek audzētas līdzās. Šādi katra platība tiek uzskaitīta tikai vienu reizi.

Galvenā kultūra

  ir tā, kurai ir vislielākā ekonomiskā vērtība. Ja nav iespējams noteikt, kas ir galvenā kultūra, pamatojoties uz produkcijas vērtību, tad galvenā kultūra būs tā, kas visilgāk aizņem zemi.

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme

  ir kopējā platība, ko aizņem lauku saimniecības izmantotā aramzeme, ilggadīgo zālaugu platības, ilggadīgo stādījumu platības un piemājas dārziņi, neatkarīgi no īpašumtiesību veida.

Augseka

  ir viengadīgo kultūru secīga maiņa, kad katrā konkrētā laukā kultūru audzē pēc plānotās sistēmas vai secības, lai viena veida kultūras netiktu audzētas nepārtraukti vienā un tajā pašā laukā. Augsekā kultūras parasti maina katru gadu, bet augseka ir iespējama arī ar daudzgadīgām kultūrām.

Par

  audzēšanu atklātā laukā
  un
  platībām zem stikla

  ziņo atsevišķi.

CLND 001

–

ILIZ

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (ha).

CLND 002

–

–

Aramzeme

Zeme, ko apstrādā (apar vai irdina) regulāri, parasti saskaņā ar augsekas sistēmu (ha).

CLND 003

–

–

–

Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai)

Visi graudaugi, novākti sausi graudu ražošanai, neatkarīgi no to lietojuma (ha).

CLND 004

–

–

–

–

Parastie un plēkšņu kvieši

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. un Triticum monococcum L. (ha).

CLND 005

–

–

–

–

Cietie kvieši

Triticum durum Desf. (ha).

CLND 006

–

–

–

–

Rudzi un ziemāju maisījumi (labības maisījums)

Jebkurā laikā iesēti rudzi (Secale cereale L.), tostarp pirms ziemas vai ziemā iesēti rudzu un citu graudaugu maisījumi (labības maisījums) (ha).

CLND 007

–

–

–

–

Mieži

Mieži (Hordeum vulgare L.) (ha)

CLND 008

–

–

–

–

Auzas un vasarāju maisījumi (graudu maisījumi, izņemot labības maisījumu)

Auzas (Avena sativa L.) un citi graudaugi, iesēti pavasarī un audzēti kā maisījumi, novākti kā sausi graudi, tostarp sēklai (ha).

CLND 009

–

–

–

–

Graudu kukurūza un kukurūzas vālīšu seržu maisījums

Kukurūza (Zea mays L.), novākta graudu ražošanai, kā sēkla vai kā kukurūzas vālīšu seržu maisījums (ha).

CLND 010

–

–

–

–

Tritikāle

Tritikāle (x Triticosecale Wittmack) (ha).

CLND 011

–

–

–

–

Sorgo

Sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench vai Sorghum x sudanense (Piper) Stapf.) (ha).

CLND 012

–

–

–

–

Citi graudaugi, citur neklasificēti (griķi, prosa, kanāriju spulgzāle utt.)

Graudaugi, novākti sausi graudu ražošanai, iepriekšējos vienumos citur nereģistrēti, piemēram, prosa (Panicum miliaceum L.), griķi (Fagopyrum esculentum Mill.), kanāriju spulgzāle (Phalaris canariensis L.) un citi graudaugi, citur neklasificēti (ha).

CLND 013

–

–

–

–

Rīsi

Rīsi (Oryza sativa L.) (ha).

CLND 014

–

–

–

Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi)

Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi, novākti sausi graudu ražošanai, neatkarīgi no to lietojuma (ha).

CLND 015

–

–

–

–

Lauka zirņi, pupas un saldās lupīnas

Visu šķirņu lauka zirņi (Pisum sativum L. convar. sativum vai Pisum sativum L. convar. arvense L. vai convar. speciosum), novākti sausi (ha), plus visu šķirņu lauka pupas (Vicia faba L. (partim)), novāktas sausas (ha), plus visas saldās lupīnas (Lupinus sp.), novāktas sausas graudu ražošanai, tostarp sēklai, neatkarīgi no to lietojuma (ha).

CLND 016

–

–

–

Sakņaugi

Kultūras, kas audzētas sakņu, bumbuļu vai modificētu stublāju ieguvei (ha). Šeit nav iekļauti tādi sakņu, bumbuļu un sīpolu dārzeņi kā citu starpā burkāni, galda bietes un kāļi.

CLND 017

–

–

–

–

Kartupeļi (tostarp sēklas kartupeļi)

Kartupeļi (Solanum tuberosum L.) (ha).

CLND 018

–

–

–

–

Cukurbietes (izņemot sēklai)

Cukurbietes (Beta vulgaris L.), paredzētas cukura rūpniecībai un spirta ražošanai (ha).

CLND 019

–

–

–

–

Citi sakņaugi, citur neklasificēti

Lopbarības bietes (Beta vulgaris L.) un kāpostu dzimtas augi, galvenokārt novākti lopbarībai, neatkarīgi no tā, vai sakņu vai stublāju ieguvei, un pārējie augi, galvenokārt audzēti lopbarības sakņu ieguvei, citur neklasificēti (ha).

CLND 020

–

–

–

Tehniskās kultūras

Tehniskās kultūras, ko parasti nepārdod tiešam patēriņam, jo tās pirms galīgās izmantošanas ir rūpnieciski jāpārstrādā (ha).

CLND 021

–

–

–

–

Eļļas augi

Rapsis (Brassica napus L.) un ripsis (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), saulespuķu (Helianthus annuus L.) sēklas, soja (Glycine max (L.) Merril), linsēklas (Linum usitatissimum L.), sinepes (Sinapis alba L.), magone (Papaver somniferum L.), saflors (Carthamus tinctorius L.), sezama (Sesamum indicum L.) sēklas, ēdamie dižmeldri (Cyperus esculentus L.), zemesrieksti (Arachis hypogea L.), eļļas ķirbji (Cucurbita pepo var. styriaca) un kaņepes (Cannabis sativa L.), audzēti eļļas ražošanai, novākti kā sausi graudi, izņemot kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas (ha).

CLND 022

–

–

–

–

–

Rapsis un ripsis

Rapsis (Brassica napus L.) un ripsis (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), audzēts eļļas ražošanai, novākts kā sausi graudi (ha).

CLND 023

–

–

–

–

–

Saulespuķu sēklas

Saulespuķes (Helianthus annuus L.), novāktas kā sausi graudi (ha).

CLND 024

–

–

–

–

–

Soja

Soja (Glycine max L. Merril), novākta kā sausi graudi, gan eļļas, gan proteīna ieguvei (ha).

CLND 025

–

–

–

–

–

Linsēklas (eļļas lini)

Dažādu šķirņu lini (Linum usitatissimum L.), galvenokārt audzēti eļļas ražošanai un novākti kā sausi graudi (ha).

CLND 026

–

–

–

–

–

Citi eļļas augi, citur neklasificēti

Citi augi, galvenokārt audzēti eļļas ieguvei, novākti kā sausi graudi, citur neklasificēti (izņemot kokvilnas sēklas) (ha).

CLND 027

–

–

–

–

Šķiedraugu kultūras

Šķiedras lini (Linum usitatissimum L), kaņepes (Cannabis sativa L.), kokvilna (Gossypium spp.), džuta (Corchorus capsularis L.), abaka jeb Manilas kaņepāji (Musa textilis Née), kenafa (Hibiscus cannabinus L.) un sizals (Agave sisalana Perrine) (ha).

CLND 028

–

–

–

–

–

Šķiedras lini

Šķiedras linu šķirnes (Linum usitatissimum L.), galvenokārt audzētas šķiedras ražošanai (ha).

CLND 029

–

–

–

–

–

Kaņepes

Kaņepes (Cannabis sativa L.), audzēta stiebru ieguvei (ha).

CLND 030

–

–

–

–

–

Kokvilna

Kokvilna (Gossypium spp.), novākta šķiedras un/vai eļļas augu sēklu ieguvei (ha).

CLND 031

–

–

–

–

–

Citi šķiedraugi, citur neklasificēti

Citi augi, galvenokārt audzēti šķiedras ieguvei, citur neklasificēti, piemēram, džuta (Corchorus capsularis L.), abaka jeb Manilas kaņepāji (Musa textilis Née), sizals (Agave sisalana Perrine) un kenafa (Hibiscus cannabinus L.) (ha).

CLND 032

–

–

–

–

Tabaka

Tabaka (Nicotiana tabacum L.), audzēta lapu ieguvei (ha).

CLND 033

–

–

–

–

Apiņi

Apiņi (Humulus lupulus L.), rogu ieguvei.

CLND 034

–

–

–

–

Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi

Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi, audzēti farmācijai, smaržu ražošanai vai lietošanai pārtikā (ha).

CLND 035

–

–

–

–

Enerģētiskās kultūras, citur neklasificētas

Enerģētiskās kultūras, izmantotas tikai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai, citur neklasificētas un audzētas aramzemē (ha).

CLND 036

–

–

–

–

Citas tehniskās kultūras, citur neklasificētas

Citas tehniskās kultūras, citur neklasificētas (ha).

CLND 037

–

–

–

Aramzemē sētās zaļbarības kultūras

Visas aramzemē sētās zaļbarības kultūras, galvenokārt paredzētas lopbarībai, atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai (piemēram, biomasas ražošana no kukurūzas), proti, graudaugi, zālaugi, pākšaugi, tehniskie augi un citas aramzemē sētās un/vai zaļbarības kultūras (ha).

CLND 038

–

–

–

–

Aramzemē sēto zālāju un ganību platības

Platības noganīšanai, sienam vai skābbarībai, apsētas ar zālaugiem un to maisījumiem, ko daļēji iekļauj parastā augsekā, ja to audzēšanas periods ir no viena līdz pieciem gadiem (ha).

CLND 039

–

–

–

–

Pākšaugu kultūras zaļbarībai

Pākšaugi, ko audzē un novāc zaļgatavībā, galvenokārt lopbarībai vai enerģijas ražošanai (ha).

Iekļauj maisījumus, kuros pārsvarā (parasti > 80 %) ir pākšaugi un zālaugi, ko novāc zaļbarībai vai sausam sienam.

CLND 040

–

–

–

–

Kukurūza zaļbarībai

Visu veidu kukurūza (Zea mays L.), galvenokārt audzēta skābbarībai (veselas vālītes, auga daļas vai viss augs kopumā) un netiek novākta graudu ražošanai (ha).

CLND 041

–

–

–

–

Citi graudaugi zaļbarībai (izņemot kukurūzu zaļbarībai)

Visi graudaugi (izņemot kukurūzu), audzēti un novākti zaļgatavībā lopbarībai vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai (biomasas ražošana).

CLND 042

–

–

–

–

Citas aramzemē sētās zaļbarības kultūras, citur neklasificētas

Citas viengadīgas vai daudzgadīgas (audzē mazāk nekā piecus gadus) kultūras, galvenokārt paredzētas lopbarībai un novāktas zaļgatavībā (ha). Arī atlikumi no kultūrām, kas citur nav klasificētas, ja pamatraža tikusi iznīcināta, bet atliekas joprojām varētu izmantot (kā lopbarību vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai).

CLND 043

–

–

–

Svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes

Visi kāpostaugi, lapu un kātu dārzeņi, augļu dārzeņi, sakņu, bumbuļu un sīpolu dārzeņi, svaigi pākšaugi, citi svaigi (nesausi) novākti dārzeņi un zemenes, audzētas aramzemes augsekā ar citām lauksaimniecības vai dārzkopības kultūrām (ha).

CLND 044

–

–

–

–

Svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes, audzētas augsekā ar dārzkopības kultūrām (komerciāla dārzkopība)

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, audzētas aramzemes augsekā ar citām dārzkopības kultūrām (ha).

CLND 045

–

–

–

–

Svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes, audzētas augsekā ar kultūrām, kas nav dārzkopības kultūras (audzēšana atklātā laukā)

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, audzētas aramzemes platībā augsekā ar citām lauksaimniecības kultūrām (ha).

CLND 046

–

–

–

Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavās)

Visi ziedi un dekoratīvie augi, kas paredzēti tirdzniecībai kā griezti ziedi (piemēram, rozes, neļķes, orhidejas, gladiolas, krizantēmas, grieztas lapas un citas grieztas augu daļas), stādīšanai puķu podos, dobēs un balkona kastēs (piemēram, rododendri, acālijas, krizantēmas, begonijas, ģerānijas, spriganes, citi poda, izstādīšanas un balkona augi) un kā sīpolu un bumbuļsīpolu ziedi un citi dekoratīvie augi (tulpes, hiacintes, orhidejas, narcises un citi) (ha).

CLND 047

–

–

–

Sēklas un stādi

Sakņaugu (izņemot kartupeļus un citus augus, kuru saknes tiek izmantotas arī kā sēklas), lopbarības kultūru, zālaugu un tehnisko kultūru (izņemot eļļas augus) sēklas un dārzeņu un ziedu sēklas un stādi (ha).

CLND 048

–

–

–

Citi laukaugi, citur neklasificēti

Laukaugi, citur neklasificēti (ha).

CLND 049

–

–

–

Papuve

Visa apstrādātā vai neapstrādātā aramzeme, kas ietverta augsekas sistēmā vai kurā nodrošināti labi lauksaimniecības un vides apstākļi (LLVA (9)), bet kurā vienu ražas gadu netiks novākta raža (ha). Papuves raksturīgā īpašība ir tā, ka zemi atstāj atmatā parasti veselu ražas gadu. Papuve var būt:

i)

melnā papuve, kurā neko neaudzē; vai

| ii) | papuve ar spontāni veidojušos dabisku augu segu, ko var izmantot lopbarībai vai ieart zemē; vai |
| --- | --- |

ii)

papuve ar spontāni veidojušos dabisku augu segu, ko var izmantot lopbarībai vai ieart zemē; vai

| iii) | zaļā papuve, kas apsēta ar zaļmēslojuma augiem. |
| --- | --- |

iii)

zaļā papuve, kas apsēta ar zaļmēslojuma augiem.

CLND 050

–

–

Ilggadīgo zālāju platības

Pastāvīgi (vairākus secīgus gadus, parasti piecus gadus vai ilgāk) izmantotas, kultivētas (sētas) vai dabīgi veidojušās (pašizsējā) lopbarības, zālaugu vai enerģētisko kultūru platības, kas nav iekļautas saimniecības augsekā (ha).

Zālaugu platības var izmantot ganīšanai vai skābbarības, siena gatavošanai vai izmantot atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai.

CLND 051

–

–

–

Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības

Tādas ilggadīgās ganības labas vai vidējas kvalitātes zemē, kuras parasti var izmantot intensīvai ganīšanai (ha).

CLND 052

–

–

–

Nekultivētās ganības

Ilggadīgo zālāju platības ar zemu ražību, parasti zemas kvalitātes zemē, piemēram, kalnainā zemē un lielos augstumos, parasti nav uzlabotas ar mēslojumu, augsnes apstrādi, atkārtotu sēju vai drenāžu (ha). Šīs platības parasti var izmantot tikai ekstensīvai noganīšanai un parasti tās nepļauj vai pļauj ekstensīvā veidā, jo tās nav piemērotas augstam ganāmo dzīvnieku blīvumam.

CLND 053

–

–

–

Ilggadīgo zālāju platības, ko vairs neizmanto saimniecības vajadzībām un uz kurām attiecas subsīdiju maksājums

Ilggadīgo zālāju un pļavu platības, kas vairs netiek izmantotas saimniecības vajadzībām, kuras atbilstoši Padomes Regulai (ES) Nr. 1307/2013 vai attiecīgā gadījumā jaunākiem tiesību aktiem ir uzturētas noganīšanai vai kultūru audzēšanai piemērotā stāvoklī, neveicot īpašus sagatavošanas darbus papildus parasto lauksaimniecības metožu un tehnikas izmantošanai, un par kurām ir tiesības saņemt finansiālu atbalstu (ha).

CLND 054

–

–

Ilggadīgie stādījumi (tostarp jauni un uz laiku pamesti stādījumi, izņemot platības, kurās ražo tikai pašu patēriņam)

Visi augļu koki, visi citrusaugļu koki, visi riekstu koki, visi ogulāju stādījumi, visi vīna dārzi, visi olīvkoki un visi citi ilggadīgie stādījumi lietošanai pārtikā (piemēram, tēja, kafija vai ceratonijas) un citiem nolūkiem (piemēram, dēstu audzētavas, Ziemassvētku eglītes vai augi pīšanai un aušanai (piemēram, rotangpalmas vai bambuss)) (ha).

CLND 055

–

–

–

Augļi, ogas un rieksti (izņemot citrusaugļus, vīnogas un zemenes)

Augļu dārzi, kuros ir sēkleņi, kauleņi, ogas, rieksti un subtropu un tropu klimatiskās joslas augļi (ha).

CLND 056

–

–

–

–

Sēkleņi

Augļu dārzi, kuros ir sēkleņi, piemēram, āboli (Malus spp.), bumbieri (Pyrus spp.), cidonijas (Cydonia oblonga Mill.) vai vespili (Mespilus germanica, L.) (ha).

CLND 057

–

–

–

–

Kauleņi

Augļu dārzi, kuros ir kauleņi, piemēram, persiki un nektarīni (Prunus persica (L.) Batch), aprikozes (Prunus armeniaca L. un citas), saldie un skābie ķirši (Prunus avium L., P. cerasus), plūmes (Prunus domestica L. un citas) un citi kauleņi, citur neklasificēti, piemēram, ērkšķu plūmes (Prunus spinosa L.) vai lokvas/Japānas mespili (Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl.) (ha).

CLND 058

–

–

–

–

Subtropu un tropu klimatiskās joslas augļi

Subtropu un tropu klimatiskās joslas augļi, piemēram, kivi (Actinidia chinensis Planch.), avokado (Persea americana Mill.) vai banāni (Musa spp.) (ha).

CLND 059

–

–

–

–

Ogas (izņemot zemenes)

Visas audzētās ogas, piemēram, upenes (Ribes nigrum L.), sarkanās jāņogas (Ribes rubrum L.), avenes (Rubus idaeus L.) vai krūmmellenes (Vaccinium corymbosum L.) (ha).

CLND 060

–

–

–

–

Rieksti

Visi riekstu koki (valrieksti, lazdu rieksti, mandeles, ēdamie kastaņi un citi rieksti) (ha).

CLND 061

–

–

–

Citrusaugļi

Citrusaugļi (Citrus spp.) (apelsīni, sīkie citrusaugļi, citroni, laimi, pomelo, greipfrūti un citi citrusaugļi) (ha).

CLND 062

–

–

–

Vīnogas

Vīnogulāji (Vitis vinifera L.) (ha)

CLND 063

–

–

–

–

Vīnogas vīna ražošanai

Tādu vīnogu šķirņu vīnogulāji, ko parasti audzē sulas, misas un/vai vīna ražošanai (ha).

CLND 064

–

–

–

–

–

Vīnogas vīna ražošanai ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN)

Tādu vīnogu šķirņu vīnogulāji, ko parasti audzē vīna ražošanai, kuram ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums, kuri atbilst i) Padomes Regulas (EK) Nr. 491/2009 (10) vai attiecīgā gadījumā jaunāko tiesību aktu un ii) atbilstīgo valstu noteikumu prasībām (ha).

CLND 065

–

–

–

–

–

Vīnogas vīna ražošanai ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN)

Tādu vīnogu šķirņu vīnogulāji, ko parasti audzē vīna ražošanai, kuram ir aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kuri atbilst i) Regulas (EK) Nr. 491/2009 vai attiecīgā gadījumā jaunāko tiesību aktu un ii) atbilstīgo valstu noteikumu prasībām (ha).

CLND 066

–

–

–

–

–

Citu vīnu ražošanai paredzētas vīnogas, citur neklasificētas (bez ACVN/AĢIN)

Tādu vīnogu šķirņu vīnogulāji, ko parasti audzē tādu vīnu ražošanai, kuriem nav ACVN vai AĢIN (ha).

CLND 067

–

–

–

–

Galda vīnogas

Tādu vīnogu šķirņu vīnogulāji, ko parasti audzē svaigu vīnogu iegūšanai (ha).

CLND 068

–

–

–

–

Rozīņu vīnogas

Tādu vīnogu šķirņu vīnogulāji, ko parasti audzē rozīņu iegūšanai (ha).

CLND 069

–

–

–

Olīvas

Olīvkoki (Olea europea L.), audzēti olīvu iegūšanai (ha).

CLND 070

–

–

–

Dēstu audzētavas

Dēstu audzētavas, kurās atklātā laukā audzē jaunus koksnainus augus turpmākai pārstādīšanai (ha).

CLND 071

–

–

–

Citi ilggadīgie stādījumi, tostarp citi ilggadīgie stādījumi lietošanai pārtikā

Ilggadīgie stādījumi lietošanai pārtikā, citur neklasificēti, un koki, kas izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zemē iestādīti kā Ziemassvētku eglītes (ha).

CLND 072

–

–

–

–

Ziemassvētku eglītes

Ziemassvētku eglītes, kas izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zemē ārpus meža zemes iestādītas komerciālos nolūkos (ha). Izņemot ziemassvētku eglīšu stādījumus, kas vairs netiek uzturēti un pieder pie meža zemes.

CLND 073

–

–

Piemājas dārziņi

Zeme, kurā citu starpā parasti audzē dārzeņus, sakņu kultūras un ilggadīgās kultūras, kas paredzētas īpašnieka un viņa mājsaimniecības pašu patēriņam, parasti atdalīta no pārējās lauksaimniecības zemes, un tā atpazīstama kā piemājas dārziņi (ha).

CLND 074

–

Cita lauku saimniecības zeme

Neizmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ko vairs neapstrādā ekonomisku, sociālu vai citu iemeslu dēļ un ko neiekļauj augsekas sistēmā), meža zeme un cita zeme zem ēkām, pagalmi, ceļi, dīķi, karjeri, neauglīga zeme, klintis u. c. (ha).

CLND 075

–

–

Neizmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme

Iepriekš izmantota kā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ko apsekojuma pārskata gadā vairs neapstrādā un neiekļauj augsekas sistēmā, t. i., zemi nav paredzēts izmantot lauksaimnieciskajā ražošanā (ha).

Šo zemi varētu atsākt apstrādāt, izmantojot lauku saimniecībā parasti pieejamos resursus.

CLND 076

–

–

Meža zeme

Zeme, ko aizņem koki vai meža krūmi, tostarp papeļu un citu tamlīdzīgu koku stādījumi mežos vai ārpus tiem un meža koku stādu audzētavas, kas ierīkotas meža zemē, lauku saimniecības pašas vajadzībām, kā arī meža objekti (meža ceļi, kokmateriālu noliktavas u. c.) (ha).

CLND 077

–

–

–

Īscirtmeta atvasāji

Meža zeme, ko apsaimnieko meža augu audzēšanai, ja augsekas posms ir 20 gadi vai mazāk (ha).

Augsekas posms

  ir laiks no pirmās koku sēšanas/stādīšanas līdz galaprodukta novākšanai, bet novākšanā neietver parastās apsaimniekošanas darbības, piemēram, retināšanu.

CLND 078

–

–

Cita zeme (zeme zem ēkām, pagalmi, ceļi, dīķi un cita neauglīga zeme)

Zeme, kas ir daļa no kopējās platības, kura pieder lauku saimniecībai un kas nav ne izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ne neizmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ne meža zeme, piemēram, zeme zem ēkām (izņemot, ja to izmanto sēņu kultivēšanai), pagalmi, ceļi, dīķi, karjeri, neauglīga zeme vai klintis (ha).

Īpašas lauku saimniecības platības

CLND 079

–

–

Kultivētas sēnes

Kultivētas sēnes, ko audzē šim nolūkam speciāli būvētās vai pielāgotās ēkās un pazemes telpās, alās un pagrabos (ha).

CLND 080

–

ILIZ zem stikla vai augsta pieejama pārsega

Kultūras, kas visu veģetācijas periodu vai tā lielāko daļu atrodas siltumnīcās vai zem stacionāra vai pārvietojama augsta pārsega (stikla vai elastīga vai neelastīga polietilēna) (ha). Šīs platības nedrīkst iekļaut iepriekš minētajos mainīgajos lielumos.

CLND 081

–

–

Dārzeņi, tostarp melones un zemenes zem stikla vai augsta pieejama pārsega

Visi kāpostaugi, lapu un kātu dārzeņi, augļu dārzeņi, sakņu, bumbuļu un sīpolu dārzeņi, svaigi pākšaugi, citi svaigi novākti (nesausi) dārzeņi un zemenes, audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (ha).

CLND 082

–

–

Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) zem stikla vai augsta pieejama pārsega

Visi ziedi un dekoratīvie augi, paredzēti tirdzniecībai kā griezti ziedi (piemēram, rozes, neļķes, orhidejas, gladiolas, krizantēmas, grieztas lapas un citas grieztas augu daļas), stādīšanai puķu podos, dobēs un balkona kastēs (piemēram, rododendri, acālijas, krizantēmas, begonijas, ģerānijas, spriganes vai citi poda, izstādīšanas un balkona augi) un kā sīpolu un bumbuļsīpolu ziedi un citi dekoratīvie augi (tulpes, hiacintes, orhidejas, narcises un citi), zem stikla vai augsta pieejama pārsega (ha).

CLND 083

–

–

Citi laukaugi aramzemē zem stikla vai augsta pieejama pārsega

Citi laukaugi aramzemē, citur neklasificēti, audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (ha).

CLND 084

–

–

Citi ilggadīgie stādījumi zem stikla vai augsta pieejama pārsega

Ilggadīgie stādījumi, audzēti zem stikla vai augsta pieejama pārsega (ha).

CLND 085

–

–

Cita ILIZ zem stikla vai augsta pieejama pārsega, citur neklasificēta

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, citur neklasificēta, zem stikla vai augsta pieejama pārsega (ha).

Bioloģiskā lauksaimniecība

Lauku saimniecībai ir zeme, kurā izmanto bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodes, kuras atbilst noteiktu standartu un noteikumu kopumam, kas izklāstīti i) Regulā (EK) Nr. 834/2007 vai Regulā (ES) 2018/848, vai attiecīgā gadījumā jaunākajos tiesību aktos un ii) atbilstošajos valstu īstenošanas noteikumos par bioloģisko ražošanu, tostarp pārejas periodā.

Kultūru definīcijas ir sniegtas II pamatsadaļā. ZEMES MAINĪGIE LIELUMI

CLND 086

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme

CLND 087

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – aramzeme

CLND 088

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai)

CLND 089

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – parastie un plēkšņu kvieši

CLND 090

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – cietie kvieši

CLND 091

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi)

CLND 092

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – sakņaugi

CLND 093

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – kartupeļi (tostarp sēklas kartupeļi)

CLND 094

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – cukurbietes (izņemot sēklai)

CLND 095

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – tehniskās kultūras

CLND 096

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – eļļas augi

CLND 097

–

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – soja

CLND 098

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – aramzemē sētās zaļbarības kultūras

CLND 099

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – aramzemē sēto zālāju un ganību platības

CLND 100

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – pākšaugu kultūras zaļbarībai

CLND 101

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – svaigi dārzeņi (tostarp melones) un zemenes

CLND 102

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – sēklas un stādi

CLND 103

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – ilggadīgo zālāju platības

CLND 104

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības

CLND 105

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – nekultivētās ganības

CLND 106

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – ilggadīgie stādījumi (tostarp jauni un uz laiku pamesti stādījumi, izņemot platības, kurās ražo tikai pašu patēriņam)

CLND 107

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – augļi, ogas un rieksti (izņemot citrusaugļus, vīnogas un zemenes)

CLND 108

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – citrusaugļi

CLND 109

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – vīnogas vīna ražošanai

CLND 110

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – olīvas

CLND 111

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – dārzeņi, tostarp melones un zemenes zem stikla vai augsta pieejama pārsega

Apūdeņošana apstrādātā atklātā platībā

CLND 112

–

Kopējā apūdeņojamā platība

Maksimālā izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, ko pārskata gadā varētu apūdeņot, izmantojot lauku saimniecībā parasti pieejamās ierīces un ūdens daudzumu (ha).

| III.   LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU MAINĪGIE LIELUMI


  Šiem dzīvniekiem nav obligāti jābūt saimniecības īpašnieka īpašumā. Šie dzīvnieki var būt lauku saimniecībā (saimniecības izmantojamās lauksaimniecības zemes platībās vai dzīvnieku novietnēs, ko izmanto lauku saimniecība) vai ārpus lauku saimniecības (sabiedriskās ganībās vai migrācijā u. c.). |
| --- |
| | | Liellopi


  Attiecas uz liellopiem (Bos taurus L.) un ūdensbifeļiem (Bubalus bubalis L.), tostarp krustojumiem, piemēram, Beefalo. |
| CLVS 001 | – | – | Liellopi, jaunāki par vienu gadu

  Liellopi, vīriešu un sieviešu kārtas, jaunāki par vienu gadu (skaits). |
| CLVS 002 | – | – | Liellopi, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem

  Liellopi, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem (skaits). |
| CLVS 003 | – | – | – | Vīriešu kārtas liellopi, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem

  Liellopi, vīriešu kārtas, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem (skaits). |
| CLVS 004 | – | – | – | Teles, vismaz gadu vecas, bet jaunākas par diviem gadiem

  Liellopi, sieviešu kārtas, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem (skaits). |
| | | | Liellopi, divus gadus veci un vecāki |
| CLVS 005 | – | – | – | Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki

  Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki (skaits). |
| CLVS 006 | – | – | – | Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki

  Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki (skaits). |
| CLVS 007 | – | – | – | – | Teles, divus gadus vecas un vecākas

  Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki, vēl nav atnesušies (skaits). |
| CLVS 008 | – | – | – | – | Govis

  Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki, jau ir atnesušies (skaits). |
| CLVS 009 | – | – | – | – | – | Slaucamās govis

  Sieviešu kārtas liellopi, kas jau ir atnesušies (tostarp ne vecāki par diviem gadiem) un kurus to šķirnes vai konkrētu īpašību dēļ tur vienīgi vai galvenokārt piena ieguvei, kuru izmanto cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos (skaits). |
| CLVS 010 | – | – | – | – | – | Pārējās govis

  Sieviešu kārtas liellopi, kas jau ir atnesušies (tostarp ne vecāki par diviem gadiem) un kurus to šķirnes vai konkrētu īpašību dēļ tur vienīgi vai galvenokārt teļu ieguvei, un kuru pienu neizmanto cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos (skaits). |
| CLVS 011 | – | – | – | – | – | Bifeļu govis

  Bifeļu govis (sieviešu kārtas, kas pieder pie Bubalus bubalis, L. sugas), kas jau ir atnesušās (tostarp ne vecākas par diviem gadiem) (skaits). |
| CLVS 012 | – | Aitas (visu vecumu)

  Mājdzīvnieki, kas pieder pie Ovis aries L. sugas (skaits). |
| CLVS 013 | – | – | Vaislas aitu mātes

  Aitas un aplecināti jēri, neatkarīgi no to piemērotības piena/gaļas ražošanai (skaits). |
| CLVS 014 | – | – | Citas aitas

  Visas aitas, kas nav vaislas aitu mātes (skaits). |
| CLVS 015 | – | Kazas (visu vecumu)

  Mājdzīvnieki, kas pieder pie Capra aegagrus hircus L. pasugas (skaits). |
| CLVS 016 | – | – | Vaislas kazu mātes

  Kazu mātes, kas jau ir atnesušās, un aplecinātas kazas (skaits). |
| CLVS 017 | – | – | Citas kazas

  Visas kazas, kas nav vaislas kazu mātes (skaits). |
| | | Cūkas


  Attiecas uz mājdzīvniekiem, kas pieder pie Sus scrofa domesticus Erxleben sugas. |
| CLVS 018 | – | – | Sivēni dzīvsvarā mazāk par 20 kg

  Sivēni dzīvsvarā mazāk par 20 kg (skaits). |
| CLVS 019 | – | – | Vaislas sivēnmātes dzīvsvarā 50 kg un vairāk

  Sieviešu kārtas cūkas, kas sver 50 kg un vairāk un paredzētas vaislai neatkarīgi no tā, vai tās ir atnesušās (skaits). |
| CLVS 020 | – | – | Citas cūkas

  Cūkas, citur neminētas (skaits). |
| | | Mājputni


  Attiecas uz mājas vistām un cāļiem (Gallus gallus L.), tītariem (Meleagris spp.), pīlēm (Anas spp. un Cairina moschata L.), zosīm (Anser anser domesticus L.), strausiem (Struthio camelus L.) un citiem mājputniem, citur neklasificētiem, piemēram, paipalām (Coturnix spp.), fazāniem (Phasianus spp.), pērļu vistiņām (Numida meleagris domestica L.) un baložiem (Columbinae spp.). Tomēr izņemot putnus, kas audzēti nebrīvē medību nolūkā un nav paredzēti gaļas/olu ražošanai. |
| CLVS 021 | – | – | Broileri

  Mājdzīvnieki, kas pieder pie Gallus gallus L. sugas un ko tur gaļas ražošanai (skaits). |
| CLVS 022 | – | – | Dējējvistas

  Mājputni, kas pieder pie Gallus gallus L. sugas, kuri ir sasnieguši dēšanas vecumu un kurus tur olu ražošanai (skaits). |
| CLVS 023 | – | Citi mājputni

  Mājputni, kas nav minēti pie broileriem un dējējvistām (skaits). Izņemot cāļus. |
| CLVS 024 | – | – | Tītari

  Mājputni, kas pieder pie Meleagris ģints (skaits). |
| CLVS 025 | – | – | Pīles

  Mājputni, kas pieder pie Anas ģints un Cairina moschata L. sugas (skaits). |
| CLVS 026 | – | – | Zosis

  Mājputni, kas pieder pie Anser anser domesticus L. sugas (skaits). |
| CLVS 027 | – | – | Strausi

  Strausi (Struthio camelus L.) (skaits). |
| CLVS 028 | – | – | Citi mājputni, citur neklasificēti

  Citi mājputni, citur neklasificēti (skaits). |
| | | Truši


  Attiecas uz mājdzīvniekiem, kas pieder pie Oryctolagus ģints. |
| CLVS 029 | – | – | Vaislas trušu mātes

  Trušu mātes (Oryctolagus spp.), kas ir audzētas nobarošanai paredzēto trušu ieguvei un ir atnesušās (skaits). |
| CLVS 030 | – | Bites

  Bišu (Apis mellifera L.) saimju, kuras tur medus ražošanai, skaits. |
| CLVS 031 | – | Brieži

  Tādu dzīvnieku klātbūtne kā staltbrieži (Cervus elaphus L.), plankumainie brieži (Cervus nippon Temminck), ziemeļbrieži (Rangifer tarandus L.) vai dambrieži (Dama dama L.), gaļas ražošanai. |
| CLVS 032 | – | Kažokzvēri

  Tādu dzīvnieku klātbūtne kā ūdeles (Neovison vison Schreber), Eiropas seski (Mustela putorius L.), lapsas (Vulpes spp. un citas), jenotsuņi (Nyctereutes spp.) vai šinšillas (Chinchilla spp.), kažokādas ražošanai. |
| CLVS 033 | – | Lauksaimniecības dzīvnieki, citur neklasificēti

  Tādu lauksaimniecības dzīvnieku klātbūtne, kas citur nav klasificēti. |
| Bioloģiskās ražošanas metodes, ko piemēro dzīvnieku audzēšanai


  Lauku saimniecības dzīvnieki audzēti atbilstoši lauksaimniecības praksei, kura atbilst noteiktu standartu un noteikumu kopumam, kas izklāstīti i) Regulā (EK) Nr. 834/2007 vai Regulā (ES) 2018/848, vai attiecīgā gadījumā jaunākajos tiesību aktos un ii) atbilstošajos valstu īstenošanas noteikumos par bioloģisko ražošanu, tostarp pārejas periodā.


  Dzīvnieku definīcijas ir sniegtas III pamatsadaļā. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU MAINĪGIE LIELUMI |
| CLVS 034 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – liellopu skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – liellopu skaits (skaits) |
| CLVS 035 | – | – | – | – | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – slaucamo govju skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – slaucamo govju skaits (skaits) |
| CLVS 036 | – | – | – | – | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – pārējo govju skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – pārējo govju skaits (skaits) |
| CLVS 037 | – | – | – | – | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – bifeļu govis

  Bioloģiskā lauksaimniecība – saimniecībā audzētās bifeļu govis |
| CLVS 038 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – aitu skaits (visu vecumu)

  Bioloģiskā lauksaimniecība – aitu skaits (skaits) |
| CLVS 039 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – kazu skaits (visu vecumu)

  Bioloģiskā lauksaimniecība – kazu skaits (skaits) |
| CLVS 040 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – cūku skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – cūku skaits (skaits) |
| CLVS 041 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – mājputnu skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – mājputnu skaits (skaits) |
| CLVS 042 | – | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – broileru skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – broileru skaits (skaits) |
| CLVS 043 | – | – | Bioloģiskā lauksaimniecība – dējējvistu skaits

  Bioloģiskā lauksaimniecība – dējējvistu skaits (skaits) |

III.   LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU MAINĪGIE LIELUMI

Šiem dzīvniekiem nav obligāti jābūt saimniecības īpašnieka īpašumā. Šie dzīvnieki var būt lauku saimniecībā (saimniecības izmantojamās lauksaimniecības zemes platībās vai dzīvnieku novietnēs, ko izmanto lauku saimniecība) vai ārpus lauku saimniecības (sabiedriskās ganībās vai migrācijā u. c.).

Liellopi

Attiecas uz liellopiem (Bos taurus L.) un ūdensbifeļiem (Bubalus bubalis L.), tostarp krustojumiem, piemēram, Beefalo.

CLVS 001

–

–

Liellopi, jaunāki par vienu gadu

Liellopi, vīriešu un sieviešu kārtas, jaunāki par vienu gadu (skaits).

CLVS 002

–

–

Liellopi, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem

Liellopi, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem (skaits).

CLVS 003

–

–

–

Vīriešu kārtas liellopi, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem

Liellopi, vīriešu kārtas, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem (skaits).

CLVS 004

–

–

–

Teles, vismaz gadu vecas, bet jaunākas par diviem gadiem

Liellopi, sieviešu kārtas, vismaz gadu veci, bet jaunāki par diviem gadiem (skaits).

Liellopi, divus gadus veci un vecāki

CLVS 005

–

–

–

Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki

Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki (skaits).

CLVS 006

–

–

–

Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki

Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki (skaits).

CLVS 007

–

–

–

–

Teles, divus gadus vecas un vecākas

Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki, vēl nav atnesušies (skaits).

CLVS 008

–

–

–

–

Govis

Sieviešu kārtas liellopi, divus gadus veci un vecāki, jau ir atnesušies (skaits).

CLVS 009

–

–

–

–

–

Slaucamās govis

Sieviešu kārtas liellopi, kas jau ir atnesušies (tostarp ne vecāki par diviem gadiem) un kurus to šķirnes vai konkrētu īpašību dēļ tur vienīgi vai galvenokārt piena ieguvei, kuru izmanto cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos (skaits).

CLVS 010

–

–

–

–

–

Pārējās govis

Sieviešu kārtas liellopi, kas jau ir atnesušies (tostarp ne vecāki par diviem gadiem) un kurus to šķirnes vai konkrētu īpašību dēļ tur vienīgi vai galvenokārt teļu ieguvei, un kuru pienu neizmanto cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos (skaits).

CLVS 011

–

–

–

–

–

Bifeļu govis

Bifeļu govis (sieviešu kārtas, kas pieder pie Bubalus bubalis, L. sugas), kas jau ir atnesušās (tostarp ne vecākas par diviem gadiem) (skaits).

CLVS 012

–

Aitas (visu vecumu)

Mājdzīvnieki, kas pieder pie Ovis aries L. sugas (skaits).

CLVS 013

–

–

Vaislas aitu mātes

Aitas un aplecināti jēri, neatkarīgi no to piemērotības piena/gaļas ražošanai (skaits).

CLVS 014

–

–

Citas aitas

Visas aitas, kas nav vaislas aitu mātes (skaits).

CLVS 015

–

Kazas (visu vecumu)

Mājdzīvnieki, kas pieder pie Capra aegagrus hircus L. pasugas (skaits).

CLVS 016

–

–

Vaislas kazu mātes

Kazu mātes, kas jau ir atnesušās, un aplecinātas kazas (skaits).

CLVS 017

–

–

Citas kazas

Visas kazas, kas nav vaislas kazu mātes (skaits).

Cūkas

Attiecas uz mājdzīvniekiem, kas pieder pie Sus scrofa domesticus Erxleben sugas.

CLVS 018

–

–

Sivēni dzīvsvarā mazāk par 20 kg

Sivēni dzīvsvarā mazāk par 20 kg (skaits).

CLVS 019

–

–

Vaislas sivēnmātes dzīvsvarā 50 kg un vairāk

Sieviešu kārtas cūkas, kas sver 50 kg un vairāk un paredzētas vaislai neatkarīgi no tā, vai tās ir atnesušās (skaits).

CLVS 020

–

–

Citas cūkas

Cūkas, citur neminētas (skaits).

Mājputni

Attiecas uz mājas vistām un cāļiem (Gallus gallus L.), tītariem (Meleagris spp.), pīlēm (Anas spp. un Cairina moschata L.), zosīm (Anser anser domesticus L.), strausiem (Struthio camelus L.) un citiem mājputniem, citur neklasificētiem, piemēram, paipalām (Coturnix spp.), fazāniem (Phasianus spp.), pērļu vistiņām (Numida meleagris domestica L.) un baložiem (Columbinae spp.). Tomēr izņemot putnus, kas audzēti nebrīvē medību nolūkā un nav paredzēti gaļas/olu ražošanai.

CLVS 021

–

–

Broileri

Mājdzīvnieki, kas pieder pie Gallus gallus L. sugas un ko tur gaļas ražošanai (skaits).

CLVS 022

–

–

Dējējvistas

Mājputni, kas pieder pie Gallus gallus L. sugas, kuri ir sasnieguši dēšanas vecumu un kurus tur olu ražošanai (skaits).

CLVS 023

–

Citi mājputni

Mājputni, kas nav minēti pie broileriem un dējējvistām (skaits). Izņemot cāļus.

CLVS 024

–

–

Tītari

Mājputni, kas pieder pie Meleagris ģints (skaits).

CLVS 025

–

–

Pīles

Mājputni, kas pieder pie Anas ģints un Cairina moschata L. sugas (skaits).

CLVS 026

–

–

Zosis

Mājputni, kas pieder pie Anser anser domesticus L. sugas (skaits).

CLVS 027

–

–

Strausi

Strausi (Struthio camelus L.) (skaits).

CLVS 028

–

–

Citi mājputni, citur neklasificēti

Citi mājputni, citur neklasificēti (skaits).

Truši

Attiecas uz mājdzīvniekiem, kas pieder pie Oryctolagus ģints.

CLVS 029

–

–

Vaislas trušu mātes

Trušu mātes (Oryctolagus spp.), kas ir audzētas nobarošanai paredzēto trušu ieguvei un ir atnesušās (skaits).

CLVS 030

–

Bites

Bišu (Apis mellifera L.) saimju, kuras tur medus ražošanai, skaits.

CLVS 031

–

Brieži

Tādu dzīvnieku klātbūtne kā staltbrieži (Cervus elaphus L.), plankumainie brieži (Cervus nippon Temminck), ziemeļbrieži (Rangifer tarandus L.) vai dambrieži (Dama dama L.), gaļas ražošanai.

CLVS 032

–

Kažokzvēri

Tādu dzīvnieku klātbūtne kā ūdeles (Neovison vison Schreber), Eiropas seski (Mustela putorius L.), lapsas (Vulpes spp. un citas), jenotsuņi (Nyctereutes spp.) vai šinšillas (Chinchilla spp.), kažokādas ražošanai.

CLVS 033

–

Lauksaimniecības dzīvnieki, citur neklasificēti

Tādu lauksaimniecības dzīvnieku klātbūtne, kas citur nav klasificēti.

Bioloģiskās ražošanas metodes, ko piemēro dzīvnieku audzēšanai

Lauku saimniecības dzīvnieki audzēti atbilstoši lauksaimniecības praksei, kura atbilst noteiktu standartu un noteikumu kopumam, kas izklāstīti i) Regulā (EK) Nr. 834/2007 vai Regulā (ES) 2018/848, vai attiecīgā gadījumā jaunākajos tiesību aktos un ii) atbilstošajos valstu īstenošanas noteikumos par bioloģisko ražošanu, tostarp pārejas periodā.

Dzīvnieku definīcijas ir sniegtas III pamatsadaļā. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU MAINĪGIE LIELUMI

CLVS 034

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – liellopu skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – liellopu skaits (skaits)

CLVS 035

–

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – slaucamo govju skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – slaucamo govju skaits (skaits)

CLVS 036

–

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – pārējo govju skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – pārējo govju skaits (skaits)

CLVS 037

–

–

–

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – bifeļu govis

Bioloģiskā lauksaimniecība – saimniecībā audzētās bifeļu govis

CLVS 038

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – aitu skaits (visu vecumu)

Bioloģiskā lauksaimniecība – aitu skaits (skaits)

CLVS 039

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – kazu skaits (visu vecumu)

Bioloģiskā lauksaimniecība – kazu skaits (skaits)

CLVS 040

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – cūku skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – cūku skaits (skaits)

CLVS 041

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – mājputnu skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – mājputnu skaits (skaits)

CLVS 042

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – broileru skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – broileru skaits (skaits)

CLVS 043

–

–

Bioloģiskā lauksaimniecība – dējējvistu skaits

Bioloģiskā lauksaimniecība – dējējvistu skaits (skaits)

---

(1)  Komisijas 2010. gada 23. novembra Regula (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību. (OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.).

(2)  
  NUTS – Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi. (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

(6)  Gada darba vienības (GDV) 2. procentu grupa: (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

(7)  Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES) 2018/848 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

(10)  Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 491/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 154, 17.6.2009., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Mainīgo lielumu saraksts pa moduļiem

1. MODULIS. DARBASPĒKS UN CITAS IENĀKUMUS NESOŠAS DARBĪBAS

| Mainīgie lielumi | Vienības/kategorijas |
| --- | --- |
| Temats: saimniecības pārvaldība | |
| | Detalizētie temati: īpašnieks un dzimumu līdzsvars | |
| MLFO 001 | – | Īpašnieka dzimums | Vīrietis/sieviete |
| MLFO 002 | – | Dzimšanas gads | Gads |
| | Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums | |
| MLFO 003 | – | Īpašnieka lauku darbi lauku saimniecībā | GDV 1. grupa (1) |
| | Detalizētais temats: drošības pasākumi, tostarp saimniecības drošības plāns | |
| MLFO 004 | – | Saimniecības drošības plāns | Jā/nē |
| Temats: ģimenes darbaspēks | |
| | Detalizētie temati: darbaspēka ieguldījums, iesaistīto personu skaits un dzimumu līdzsvars | |
| MLFO 005 | – | Vīrieši, kas ir ģimenes locekļi un veic lauku darbus | Personu skaits GDV 2. grupā (2) |
| MLFO 006 | – | Sievietes, kas ir ģimenes locekles un veic lauku darbus | Personu skaits GDV 2. grupā (2) |
| Temats: ārpusģimenes darbaspēks | |
| | Detalizētie temati: darbaspēka ieguldījums, nodarbināto personu skaits un dzimumu līdzsvars | |
| | | Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā | |
| MLFO 007 | – | – | Ārpusģimenes darbaspēks, vīrieši, kas regulāri strādā saimniecībā | Personu skaits GDV 2. grupā (2) |
| MLFO 008 | – | – | Ārpusģimenes darbaspēks, sievietes, kas regulāri strādā saimniecībā | Personu skaits GDV 2. grupā (2) |
| | Detalizētais temats: neregulāri nodarbināts lauksaimniecības darbaspēks | |
| MLFO 009 | – | Neregulāri nodarbināts ārpusģimenes darbaspēks: vīrieši un sievietes | Pilnas laika darbdienas |
| | Detalizētais temats: darbuzņēmēju darbaspēka ieguldījums | |
| MLFO 010 | – | Personas, kuras nav tieši nodarbinātas lauku saimniecībā un kuras nav iekļautas iepriekšējās kategorijās. | Pilnas laika darbdienas |
| Temats: citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības | |
| | Detalizētais temats: darbību veidi | |
| MLFO 011 | – | Veselības, sociālo vai izglītības pakalpojumu sniegšana | Jā/nē |
| MLFO 012 | – | Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi | Jā/nē |
| MLFO 013 | – | Mājamatniecība | Jā/nē |
| MLFO 014 | – | Lauksaimniecības produktu pārstrāde | Jā/nē |
| MLFO 015 | – | Atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana | Jā/nē |
| MLFO 016 | – | Kokapstrāde | Jā/nē |
| MLFO 017 | – | Akvakultūra | Jā/nē |
| | | Līgumdarbs (izmantojot lauku saimniecības ražošanas līdzekļus) | |
| MLFO 018 | – | – | Lauksaimniecisks līgumdarbs | Jā/nē |
| MLFO 019 | – | – | Nelauksaimniecisks līgumdarbs | Jā/nē |
| MLFO 020 | – | Mežsaimniecība | Jā/nē |
| MLFO 021 | – | Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības, citur neklasificētas | Jā/nē |
| | Detalizētais temats: nozīmīgums lauku saimniecībā | |
| MLFO 022 | – | Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības lauku saimniecības galaprodukcijā (procentuālā daļa). | Procentu grupas (3) |
| | Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums | |
| MLFO 023 | – | Īpašnieks veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību). | M/S/N (4) |
| MLFO 024 | – | Ģimenes locekļi, kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība). | Personu skaits |
| MLFO 025 | – | Ģimenes locekļi, kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība). | Personu skaits |
| MLFO 026 | – | Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība). | Personu skaits |
| MLFO 027 | – | Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība). | Personu skaits |
| Temats: citas ar lauku saimniecību tieši nesaistītas ienākumus nesošas darbības | |
| | Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums | |
| MLFO 028 | – | Vienīgais īpašnieks, kas ir arī vienīgā īpašnieka lauku saimniecības vadītājs, veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību). | M/S/N (4) |
| MLFO 029 | – | Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi (vienīgais īpašnieks ir lauku saimniecības vadītājs), kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība). | Personu skaits |
| MLFO 030 | – | Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi (vienīgais īpašnieks ir lauku saimniecības vadītājs), kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība). | Personu skaits |

Mainīgie lielumi

Vienības/kategorijas

Temats: saimniecības pārvaldība

Detalizētie temati: īpašnieks un dzimumu līdzsvars

MLFO 001

–

Īpašnieka dzimums

Vīrietis/sieviete

MLFO 002

–

Dzimšanas gads

Gads

Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums

MLFO 003

–

Īpašnieka lauku darbi lauku saimniecībā

GDV 1. grupa (1)

Detalizētais temats: drošības pasākumi, tostarp saimniecības drošības plāns

MLFO 004

–

Saimniecības drošības plāns

Jā/nē

Temats: ģimenes darbaspēks

Detalizētie temati: darbaspēka ieguldījums, iesaistīto personu skaits un dzimumu līdzsvars

MLFO 005

–

Vīrieši, kas ir ģimenes locekļi un veic lauku darbus

Personu skaits GDV 2. grupā (2)

MLFO 006

–

Sievietes, kas ir ģimenes locekles un veic lauku darbus

Personu skaits GDV 2. grupā (2)

Temats: ārpusģimenes darbaspēks

Detalizētie temati: darbaspēka ieguldījums, nodarbināto personu skaits un dzimumu līdzsvars

Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā

MLFO 007

–

–

Ārpusģimenes darbaspēks, vīrieši, kas regulāri strādā saimniecībā

Personu skaits GDV 2. grupā (2)

MLFO 008

–

–

Ārpusģimenes darbaspēks, sievietes, kas regulāri strādā saimniecībā

Personu skaits GDV 2. grupā (2)

Detalizētais temats: neregulāri nodarbināts lauksaimniecības darbaspēks

MLFO 009

–

Neregulāri nodarbināts ārpusģimenes darbaspēks: vīrieši un sievietes

Pilnas laika darbdienas

Detalizētais temats: darbuzņēmēju darbaspēka ieguldījums

MLFO 010

–

Personas, kuras nav tieši nodarbinātas lauku saimniecībā un kuras nav iekļautas iepriekšējās kategorijās.

Pilnas laika darbdienas

Temats: citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības

Detalizētais temats: darbību veidi

MLFO 011

–

Veselības, sociālo vai izglītības pakalpojumu sniegšana

Jā/nē

MLFO 012

–

Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi

Jā/nē

MLFO 013

–

Mājamatniecība

Jā/nē

MLFO 014

–

Lauksaimniecības produktu pārstrāde

Jā/nē

MLFO 015

–

Atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana

Jā/nē

MLFO 016

–

Kokapstrāde

Jā/nē

MLFO 017

–

Akvakultūra

Jā/nē

Līgumdarbs (izmantojot lauku saimniecības ražošanas līdzekļus)

MLFO 018

–

–

Lauksaimniecisks līgumdarbs

Jā/nē

MLFO 019

–

–

Nelauksaimniecisks līgumdarbs

Jā/nē

MLFO 020

–

Mežsaimniecība

Jā/nē

MLFO 021

–

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības, citur neklasificētas

Jā/nē

Detalizētais temats: nozīmīgums lauku saimniecībā

MLFO 022

–

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības lauku saimniecības galaprodukcijā (procentuālā daļa).

Procentu grupas (3)

Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums

MLFO 023

–

Īpašnieks veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību).

M/S/N (4)

MLFO 024

–

Ģimenes locekļi, kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība).

Personu skaits

MLFO 025

–

Ģimenes locekļi, kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība).

Personu skaits

MLFO 026

–

Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība).

Personu skaits

MLFO 027

–

Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība).

Personu skaits

Temats: citas ar lauku saimniecību tieši nesaistītas ienākumus nesošas darbības

Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums

MLFO 028

–

Vienīgais īpašnieks, kas ir arī vienīgā īpašnieka lauku saimniecības vadītājs, veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību).

M/S/N (4)

MLFO 029

–

Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi (vienīgais īpašnieks ir lauku saimniecības vadītājs), kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība).

Personu skaits

MLFO 030

–

Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi (vienīgais īpašnieks ir lauku saimniecības vadītājs), kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība).

Personu skaits

2. MODULIS. LAUKU ATTĪSTĪBA

| Mainīgie lielumi | Vienības/kategorijas |
| --- | --- |
| Temats: lauku saimniecības, kas saņem lauku attīstības pasākumu atbalstu | |
| MRDV 001 | – | Konsultāciju pakalpojumi, lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumi | Jā/nē |
| MRDV 002 | – | Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas | Jā/nē |
| MRDV 003 | – | Ieguldījumi materiālajos aktīvos | Jā/nē |
| MRDV 004 | – | Dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešana | Jā/nē |
| | | Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība | |
| MRDV 005 | – | – | Atbalsts darījumdarbības sākšanai gados jauniem lauksaimniekiem | Jā/nē |
| MRDV 006 | – | – | Atbalsts darījumdarbības sākšanai mazo saimniecību izveidei | Jā/nē |
| MRDV 007 | – | – | Horvātijas valsts papildu tiešie maksājumi | Jā/nē |
| MRDV 008 | – | Ieguldījumi meža platības paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā | Jā/nē |
| | | Agrovides maksājumi (klimats) | |
| MRDV 009 | – | – | Agrovide un klimats | Jā/nē |
| MRDV 010 | – | – | Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana | Jā/nē |
| MRDV 011 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība | Jā/nē |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi | Jā/nē |
| MRDV 013 | – | Maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi | Jā/nē |
| MRDV 014 | – | Dzīvnieku labturība | Jā/nē |
| MRDV 015 | – | Riska pārvaldība | Jā/nē |

Mainīgie lielumi

Vienības/kategorijas

Temats: lauku saimniecības, kas saņem lauku attīstības pasākumu atbalstu

MRDV 001

–

Konsultāciju pakalpojumi, lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumi

Jā/nē

MRDV 002

–

Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas

Jā/nē

MRDV 003

–

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

Jā/nē

MRDV 004

–

Dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešana

Jā/nē

Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība

MRDV 005

–

–

Atbalsts darījumdarbības sākšanai gados jauniem lauksaimniekiem

Jā/nē

MRDV 006

–

–

Atbalsts darījumdarbības sākšanai mazo saimniecību izveidei

Jā/nē

MRDV 007

–

–

Horvātijas valsts papildu tiešie maksājumi

Jā/nē

MRDV 008

–

Ieguldījumi meža platības paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā

Jā/nē

Agrovides maksājumi (klimats)

MRDV 009

–

–

Agrovide un klimats

Jā/nē

MRDV 010

–

–

Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana

Jā/nē

MRDV 011

–

Bioloģiskā lauksaimniecība

Jā/nē

MRDV 012

–

Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi

Jā/nē

MRDV 013

–

Maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

Jā/nē

MRDV 014

–

Dzīvnieku labturība

Jā/nē

MRDV 015

–

Riska pārvaldība

Jā/nē

3. MODULIS. DZĪVNIEKU NOVIETNES UN KŪTSMĒSLU APSAIMNIEKOŠANA

| Mainīgie lielumi | Vienības/kategorijas |
| --- | --- |
| Temats: dzīvnieku novietnes | |
| | Detalizētais temats: liellopu novietnes | |
| MAHM 001 | – | Slaucamās govis | Vidējais skaits |
| MAHM 002 | – | – | Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnēs (ar vircas krātuvi) | Vietas |
| MAHM 003 | – | – | Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnēs (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi) | Vietas |
| MAHM 004 | – | – | Slaucamās govis – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi) | Vietas |
| MAHM 005 | – | – | Slaucamās govis brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi) | Vietas |
| MAHM 006 | – | – | Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi) | Vietas |
| MAHM 007 | – | – | Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi) | Vietas |
| MAHM 008 | – | – | Slaucamās govis – turēšana ārā | Vietas |
| MAHM 009 | – | – | Slaucamās govis – daļēja turēšana ārā (ganīšana) | Mēneši |
| MAHM 010 | – | – | Slaucamās govis – turēšana novietnē ar piekļuvi āra aplokiem | jā/nē |
| MAHM 011 | – | Citi liellopi | Vidējais skaits |
| MAHM 012 | – | – | Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnēs (ar vircas krātuvi) | Vietas |
| MAHM 013 | – | – | Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnēs (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi) | Vietas |
| MAHM 014 | – | – | Citi liellopi – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi) | Vietas |
| MAHM 015 | – | – | Citi liellopi – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)) | Vietas |
| MAHM 016 | – | – | Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi) | Vietas |
| MAHM 017 | – | – | Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi) | Vietas |
| MAHM 018 | – | – | Citi liellopi – turēšana ārā | Vietas |
| MAHM 019 | – | – | Citi liellopi – daļēja turēšana ārā (ganīšana) | Mēneši |
| MAHM 020 | – | – | Citi liellopi – turēšana ārā ar piekļuvi āra aplokiem | jā/nē |
| | Detalizētais temats: cūku novietnes | |
| MAHM 021 | – | Vaislas sivēnmātes | Vidējais skaits |
| MAHM 022 | – | – | Vaislas sivēnmātes – novietnes ar redeļu grīdu | Vietas |
| MAHM 023 | – | – | Vaislas sivēnmātes – novietnes ar betona–redeļu grīdu | Vietas |
| MAHM 024 | – | – | Vaislas sivēnmātes – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes) | Vietas |
| MAHM 025 | – | – | Vaislas sivēnmātes – dziļo pakaišu novietnes | Vietas |
| MAHM 026 | – | – | Vaislas sivēnmātes – citi novietņu veidi | Vietas |
| MAHM 027 | – | – | Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana) | Vietas |
| MAHM 028 | – | – | Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana) | Mēneši |
| MAHM 029 | – | Citas cūkas | Vidējais skaits |
| MAHM 030 | – | – | Citas cūkas – novietnes ar redeļu grīdu | Vietas |
| MAHM 031 | – | – | Citas cūkas – novietnes ar betona-redeļu grīdu | Vietas |
| MAHM 032 | – | – | Citas cūkas – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes) | Vietas |
| MAHM 033 | – | – | Citas cūkas – dziļo pakaišu novietnes | Vietas |
| MAHM 034 | – | – | Citas cūkas – citi novietņu veidi | Vietas |
| MAHM 035 | – | – | Citas cūkas – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana) | Vietas |
| MAHM 036 | – | – | Citas cūkas – turēšana novietnēs ar piekļuvi āra aplokiem | jā/nē |
| | Detalizētais temats: dējējvistu novietnes | |
| MAHM 037 | – | Dējējvistas | Vidējais skaits |
| MAHM 038 | – | – | Dējējvistas – dziļo pakaišu novietnes | Vietas |
| MAHM 039 | – | – | Dējējvistas – turēšana putnu mājā (bez pakaišiem) | Vietas |
| MAHM 040 | – | – | Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar mēslu transportiera lentu | Vietas |
| MAHM 041 | – | – | Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar dziļām zemgrīdas mēslu krātuvēm | Vietas |
| MAHM 042 | – | – | Dējējvistas – turēšana sprostos ar novietni uz pāļiem | Vietas |
| MAHM 043 | – | – | Dējējvistas – citi novietņu veidi | Vietas |
| MAHM 044 | – | – | Dējējvistas – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana) | Vietas |
| Temats: barības vielu izmantošana un kūtsmēsli lauku saimniecībā | |
| | Detalizētais temats: Mēslota ILIZ | |
| MAHM 045 | – | Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar minerālmēsliem | ha |
| MAHM 046 | – | Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar kūtsmēsliem | ha |
| | Detalizētais temats: no lauku saimniecības izvesti un tajā ievesti kūtsmēsli | |
| | | Kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības | |
| MAHM 047 | – | – | Vircas / pusšķidro kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības | m3 |
| MAHM 048 | – | – | Pakaišu kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības | t |
| | Detalizētais temats: organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli | |
| MAHM 049 | – | Organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli un ko izmanto lauku saimniecībā | t |
| Temats: kūtsmēslu izkliedēšanas metodes | |
| | Detalizētais temats: iestrādāšanas laiks pa izkliedēšanas veidiem | |
| | | Vienlaidus izkliede | |
| MAHM 050 | – | – | Iestrāde četrās stundās | % grupa (5) |
| MAHM 051 | – | – | Iestrāde pēc četrām stundām | % grupa (5) |
| MAHM 052 | – | – | Bez iestrādes | % grupa (5) |
| | | Lentveida izkliede | |
| MAHM 053 | – | – | Ar nokarenām caurulēm | % grupa (5) |
| MAHM 054 | – | – | Ar nokarenām caurulēm, kam piestiprināti uzgaļi | % grupa (5) |
| | | Tiešā iestrāde | |
| MAHM 055 | – | – | Seklās/vaļējās vadziņas | % grupa (5) |
| MAHM 056 | – | – | Dziļās/slēgtās vadziņas | % grupa (5) |
| Temats: Kūtsmēslu glabātuves | |
| | Detalizētais temats: kūtsmēslu glabātuves un to ietilpība | |
| MAHM 057 | – | Pakaišu kūtsmēslu uzglabāšana kaudzēs | % |
| MAHM 058 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs | % |
| MAHM 059 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm | % |
| MAHM 060 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās | % |
| MAHM 061 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve bez pārseguma | % |
| MAHM 062 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar caurlaidīgu pārsegumu | % |
| MAHM 063 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar necaurlaidīgu pārsegumu | % |
| MAHM 064 | – | Kūtsmēslu krātuves, citur neklasificētās | % |
| MAHM 065 | – | Izkliedēšana katru dienu | % |
| MAHM 066 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs | Mēneši |
| MAHM 067 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm | Mēneši |
| MAHM 068 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās | Mēneši |
| MAHM 069 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve | Mēneši |
| MAHM 070 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana citās krātuvēs, citur neklasificētās | Mēneši |

Mainīgie lielumi

Vienības/kategorijas

Temats: dzīvnieku novietnes

Detalizētais temats: liellopu novietnes

MAHM 001

–

Slaucamās govis

Vidējais skaits

MAHM 002

–

–

Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnēs (ar vircas krātuvi)

Vietas

MAHM 003

–

–

Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnēs (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietas

MAHM 004

–

–

Slaucamās govis – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi)

Vietas

MAHM 005

–

–

Slaucamās govis brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietas

MAHM 006

–

–

Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi)

Vietas

MAHM 007

–

–

Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietas

MAHM 008

–

–

Slaucamās govis – turēšana ārā

Vietas

MAHM 009

–

–

Slaucamās govis – daļēja turēšana ārā (ganīšana)

Mēneši

MAHM 010

–

–

Slaucamās govis – turēšana novietnē ar piekļuvi āra aplokiem

jā/nē

MAHM 011

–

Citi liellopi

Vidējais skaits

MAHM 012

–

–

Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnēs (ar vircas krātuvi)

Vietas

MAHM 013

–

–

Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnēs (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietas

MAHM 014

–

–

Citi liellopi – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi)

Vietas

MAHM 015

–

–

Citi liellopi – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi))

Vietas

MAHM 016

–

–

Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi)

Vietas

MAHM 017

–

–

Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietas

MAHM 018

–

–

Citi liellopi – turēšana ārā

Vietas

MAHM 019

–

–

Citi liellopi – daļēja turēšana ārā (ganīšana)

Mēneši

MAHM 020

–

–

Citi liellopi – turēšana ārā ar piekļuvi āra aplokiem

jā/nē

Detalizētais temats: cūku novietnes

MAHM 021

–

Vaislas sivēnmātes

Vidējais skaits

MAHM 022

–

–

Vaislas sivēnmātes – novietnes ar redeļu grīdu

Vietas

MAHM 023

–

–

Vaislas sivēnmātes – novietnes ar betona–redeļu grīdu

Vietas

MAHM 024

–

–

Vaislas sivēnmātes – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes)

Vietas

MAHM 025

–

–

Vaislas sivēnmātes – dziļo pakaišu novietnes

Vietas

MAHM 026

–

–

Vaislas sivēnmātes – citi novietņu veidi

Vietas

MAHM 027

–

–

Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Vietas

MAHM 028

–

–

Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Mēneši

MAHM 029

–

Citas cūkas

Vidējais skaits

MAHM 030

–

–

Citas cūkas – novietnes ar redeļu grīdu

Vietas

MAHM 031

–

–

Citas cūkas – novietnes ar betona-redeļu grīdu

Vietas

MAHM 032

–

–

Citas cūkas – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes)

Vietas

MAHM 033

–

–

Citas cūkas – dziļo pakaišu novietnes

Vietas

MAHM 034

–

–

Citas cūkas – citi novietņu veidi

Vietas

MAHM 035

–

–

Citas cūkas – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Vietas

MAHM 036

–

–

Citas cūkas – turēšana novietnēs ar piekļuvi āra aplokiem

jā/nē

Detalizētais temats: dējējvistu novietnes

MAHM 037

–

Dējējvistas

Vidējais skaits

MAHM 038

–

–

Dējējvistas – dziļo pakaišu novietnes

Vietas

MAHM 039

–

–

Dējējvistas – turēšana putnu mājā (bez pakaišiem)

Vietas

MAHM 040

–

–

Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar mēslu transportiera lentu

Vietas

MAHM 041

–

–

Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar dziļām zemgrīdas mēslu krātuvēm

Vietas

MAHM 042

–

–

Dējējvistas – turēšana sprostos ar novietni uz pāļiem

Vietas

MAHM 043

–

–

Dējējvistas – citi novietņu veidi

Vietas

MAHM 044

–

–

Dējējvistas – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Vietas

Temats: barības vielu izmantošana un kūtsmēsli lauku saimniecībā

Detalizētais temats: Mēslota ILIZ

MAHM 045

–

Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar minerālmēsliem

ha

MAHM 046

–

Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar kūtsmēsliem

ha

Detalizētais temats: no lauku saimniecības izvesti un tajā ievesti kūtsmēsli

Kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

MAHM 047

–

–

Vircas / pusšķidro kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

m3

MAHM 048

–

–

Pakaišu kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

t

Detalizētais temats: organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli

MAHM 049

–

Organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli un ko izmanto lauku saimniecībā

t

Temats: kūtsmēslu izkliedēšanas metodes

Detalizētais temats: iestrādāšanas laiks pa izkliedēšanas veidiem

Vienlaidus izkliede

MAHM 050

–

–

Iestrāde četrās stundās

% grupa (5)

MAHM 051

–

–

Iestrāde pēc četrām stundām

% grupa (5)

MAHM 052

–

–

Bez iestrādes

% grupa (5)

Lentveida izkliede

MAHM 053

–

–

Ar nokarenām caurulēm

% grupa (5)

MAHM 054

–

–

Ar nokarenām caurulēm, kam piestiprināti uzgaļi

% grupa (5)

Tiešā iestrāde

MAHM 055

–

–

Seklās/vaļējās vadziņas

% grupa (5)

MAHM 056

–

–

Dziļās/slēgtās vadziņas

% grupa (5)

Temats: Kūtsmēslu glabātuves

Detalizētais temats: kūtsmēslu glabātuves un to ietilpība

MAHM 057

–

Pakaišu kūtsmēslu uzglabāšana kaudzēs

%

MAHM 058

–

Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs

%

MAHM 059

–

Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm

%

MAHM 060

–

Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās

%

MAHM 061

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve bez pārseguma

%

MAHM 062

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar caurlaidīgu pārsegumu

%

MAHM 063

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar necaurlaidīgu pārsegumu

%

MAHM 064

–

Kūtsmēslu krātuves, citur neklasificētās

%

MAHM 065

–

Izkliedēšana katru dienu

%

MAHM 066

–

Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs

Mēneši

MAHM 067

–

Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm

Mēneši

MAHM 068

–

Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās

Mēneši

MAHM 069

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve

Mēneši

MAHM 070

–

Kūtsmēslu uzglabāšana citās krātuvēs, citur neklasificētās

Mēneši

---

(1)  Gada darba vienības (GDV) 1. procentu grupa: (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

(2)  Gada darba vienības (GDV) 2. procentu grupa: (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

(3)  Saimniecības galaprodukcijas procentu grupas: (≥ 0-≤ 10), (> 10-≤ 50), (> 50-< 100).

(4)  M – pamatdarbība, S – sekundārā darbība, N – nav iesaistīts.

(5)  Kūtsmēsli izkliedēti, izmantojot konkrētu izkliedēšanas metodi, procentu grupās: (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

---

III PIELIKUMS

Mainīgo lielumu apraksts, kuri izmantojami saimniecības datu moduļiem, kā norādīts šīs īstenošanas regulas II pielikumā

1. MODULIS. DARBASPĒKS UN CITAS IENĀKUMUS NESOŠAS DARBĪBAS

| DARBASPĒKA MAINĪGO LIELUMU APRAKSTS |
| --- |
| Īpašnieks



  Īpašnieks

  ir fiziskā persona (vai izraudzītā fiziskā persona, ja tā ir saimniecību grupa), uz kuras rēķina un kuras vārdā saimniecība darbojas, un kura juridiski un ekonomiski atbild par saimniecību. Ja īpašnieks ir juridiska persona, datus par īpašnieku nevāc.


  Lauku darbi

  ir definēti I pielikumā – VISPĀRĪGI MAINĪGIE PAMATLIELUMI |
| Temats: saimniecības pārvaldība |
| | Detalizētie temati: īpašnieks un dzimumu līdzsvars |
| MLFO 001 | – | Īpašnieka dzimums

  Īpašnieka dzimums | V – vīrietis |

DARBASPĒKA MAINĪGO LIELUMU APRAKSTS

Īpašnieks

Īpašnieks

  ir fiziskā persona (vai izraudzītā fiziskā persona, ja tā ir saimniecību grupa), uz kuras rēķina un kuras vārdā saimniecība darbojas, un kura juridiski un ekonomiski atbild par saimniecību. Ja īpašnieks ir juridiska persona, datus par īpašnieku nevāc.

Lauku darbi

  ir definēti I pielikumā – VISPĀRĪGI MAINĪGIE PAMATLIELUMI

Temats: saimniecības pārvaldība

Detalizētie temati: īpašnieks un dzimumu līdzsvars

MLFO 001

–

Īpašnieka dzimums

Īpašnieka dzimums

V – vīrietis

| | S – sieviete |
| --- | --- |

S – sieviete

MLFO 002

–

Dzimšanas gads

Īpašnieka dzimšanas gads

Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums

MLFO 003

–

Īpašnieka lauku darbi lauku saimniecībā

Lauku darbu gada darba vienību procentu grupa lauku saimniecībā īpašniekam, izņemot mājsaimniecības darbus.

Detalizētais temats: drošības pasākumi, tostarp saimniecības drošības plāns

MLFO 004

–

Saimniecības drošības plāns

Saimniecība ir veikusi riska novērtējumu darbvietā ar mērķi samazināt ar darbu saistītos apdraudējumus, kā rezultātā tiek sagatavots rakstisks dokuments (piemēram, “saimniecības drošības plāns”).

Temats: ģimenes darbaspēks

Detalizētie temati: darbaspēka ieguldījums, iesaistīto personu skaits un dzimumu līdzsvars

Ģimenes locekļi, kas veic lauku darbus

Vienums attiecas tikai uz vienīgā īpašnieka saimniecībām, jo tiek uzskatīts, ka saimniecību grupām un juridiskajām personām nav ģimenes darbaspēka.

Ģimenes locekļi
  , kas veic lauku darbus (izņemot mājas darbus), ir laulātais, augšupējie un lejupējie radinieki un īpašnieka vai viņa laulātā brāļi un māsas. Attiecīgā gadījumā iekļauj vadītāju, kas ir īpašnieka ģimenes loceklis.

MLFO 005

–

Vīrieši, kas ir ģimenes locekļi un veic lauku darbus

Vīriešu, kas ir ģimenes locekļi, skaits gada darba vienību procentu grupā

MLFO 006

–

Sievietes, kas ir ģimenes locekles un veic lauku darbus

Sieviešu, kas ir ģimenes locekles, skaits gada darba vienību procentu grupā

Temats: ārpusģimenes darbaspēks

Detalizētie temati: darbaspēka ieguldījums, nodarbināto personu skaits un dzimumu līdzsvars

Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā

Regulāri nodarbināts darbaspēks

  attiecas uz personām, izņemot īpašnieku un ģimenes locekļus, kas lauku saimniecībā veikuši lauku darbus katru nedēļu 12 mēnešus, kuri beidzas apsekojuma pārskata dienā, neatkarīgi no darba nedēļas garuma un tā, vai darbaspēks saņēmis jebkāda veida atlīdzību (algu, izpeļņu, ieņēmumus vai citus maksājumus, tostarp samaksu natūrā). Tas ietver arī personas, kuras šādu iemeslu dēļ nevarēja strādāt visu laikposmu:

| i) | īpaši ražošanas nosacījumi specializētās lauku saimniecībās; vai |
| --- | --- |

i)

īpaši ražošanas nosacījumi specializētās lauku saimniecībās; vai

| ii) | prombūtne brīvdienās, karadienesta, slimības, nelaimes gadījuma vai nāves gadījuma dēļ; vai |
| --- | --- |

ii)

prombūtne brīvdienās, karadienesta, slimības, nelaimes gadījuma vai nāves gadījuma dēļ; vai

| iii) | darba lauku saimniecībā sākšana vai beigšana; vai |
| --- | --- |

iii)

darba lauku saimniecībā sākšana vai beigšana; vai

| iv) | pilnīga darba apturēšana lauku saimniecībā neparedzētu iemeslu (plūdu, ugunsgrēka u. c.) dēļ. |
| --- | --- |

iv)

pilnīga darba apturēšana lauku saimniecībā neparedzētu iemeslu (plūdu, ugunsgrēka u. c.) dēļ.

MLFO 007

–

–

Ārpusģimenes darbaspēks, vīrieši, kas regulāri strādā saimniecībā

Ārpusģimenes darbaspēka, vīriešu. skaits gada darba vienību procentu grupā.

MLFO 008

–

–

Ārpusģimenes darbaspēks, sievietes, kas regulāri strādā saimniecībā

Ārpusģimenes darbaspēka, sieviešu, skaits gada darba vienību procentu grupā.

Detalizētais temats: neregulāri nodarbināts lauksaimniecības darbaspēks

Neregulāri nodarbināts ārpusģimenes darbaspēks

  attiecas uz darbiniekiem, kas 12 mēnešos, kuri beidzās apsekojuma pārskata dienā, lauku saimniecībā nestrādāja katru nedēļu kāda cita iemesla dēļ, nevis to iemeslu dēļ, kuri uzskaitīti punktā “Regulāri nodarbināts ārpusģimenes darbaspēks”.

Neregulāri nodarbināta ārpusģimenes darbaspēka nostrādāto darbdienu

  skaits ir jebkura tāda garuma diena, par kuru darbiniekam ir samaksāta alga vai jebkāda veida atlīdzība (alga, izpeļņa, ieņēmumi vai citi maksājumi, tostarp samaksa natūrā) kā par pilnas dienas darbu, kuras laikā ir veikts tāda veida darbs, ko parasti paveic pilna laika lauksaimniecības strādnieks. Atvaļinājuma un slimības dienas nav darbdienas.

MLFO 009

–

Neregulāri nodarbināts ārpusģimenes darbaspēks: vīrieši un sievietes

Kopējais pilna laika darbdienu skaits, ko nostrādā personas, kas neregulāri nodarbinātas lauku saimniecībā.

Detalizētais temats: darbuzņēmēju darbaspēka ieguldījums

MLFO 010

–

Personas, kuras nav tieši nodarbinātas lauku saimniecībā un kuras nav iekļautas iepriekšējās kategorijās

Kopējais pilna laika darbdienu skaits, ko lauku saimniecībā nostrādā personas, kuras lauku saimniecībā nav nodarbinātas tieši (piemēram, apakšuzņēmēji, ko nodarbina trešās personas).

Temats: citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības

Informāciju par

  citām ienākumus nesošām darbībām

  ieraksta attiecībā uz:

| i) | vienīgā īpašnieka saimniecību un saimniecību grupu īpašniekiem; |
| --- | --- |

i)

vienīgā īpašnieka saimniecību un saimniecību grupu īpašniekiem;

| ii) | ģimenes locekļiem vienīgā īpašnieka saimniecībās

  un attiecībā uz citām tieši ar lauku saimniecību saistītām ienākumus nesošām darbībām, arī attiecībā uz |
| --- | --- |

ii)

ģimenes locekļiem vienīgā īpašnieka saimniecībās

| iii) | ārpusģimenes darbaspēku, kas regulāri strādā saimniecībā. |
| --- | --- |

iii)

ārpusģimenes darbaspēku, kas regulāri strādā saimniecībā.

Attiecībā uz juridiskajām personām informācija par ienākumus nesošām darbībām netiek vākta.

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības

  attiecas uz citām ienākumus nesošām darbībām:

| a) | lauku saimniecībā; vai |
| --- | --- |

a)

lauku saimniecībā; vai

| b) | ārpus lauku saimniecības. |
| --- | --- |

b)

ārpus lauku saimniecības.

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības

  ir darbības, kurās izmanto saimniecības resursus (zemi, ēkas, tehniku utt.) vai darbībā izmanto tās produktus. Iekļauj gan nelauksaimniecisku darbu, gan lauku darbu citās lauku saimniecībās. Neiekļauj tikai finansiālus ieguldījumus. Neiekļauj arī zemes iznomāšanu dažādām darbībām, turpmāk neiesaistoties šajās darbībās.

Detalizētais temats: darbību veidi

MLFO 011

–

Veselības, sociālo vai izglītības pakalpojumu sniegšana

Darbības, kas tieši saistītas ar veselības, sociālajiem vai izglītības pakalpojumiem, un/vai sociālās jomas darījumdarbība, kurā izmanto lauku saimniecības resursus vai tās produktus.

MLFO 012

–

Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi

Visas tūrisma darbības, izmitināšanas pakalpojumi, saimniecības izrādīšana tūristiem un citām grupām, sporta un atpūtas pasākumi u. c. darbības, kurās izmanto saimniecības zemi, ēkas vai citus resursus.

MLFO 013

–

Mājamatniecība

Neatkarīgi no produktu pārdošanas veida – mājamatniecības izstrādājumu izgatavošana, ko saimniecībā izgatavo īpašnieks vai ģimenes locekļi, vai ārpusģimenes darbaspēks.

MLFO 014

–

Lauksaimniecības produktu pārstrāde

Visa lauksaimniecības pamatproduktu pārstrāde pārstrādātajos sekundārajos lauksaimniecības produktos lauku saimniecībā neatkarīgi no tā, vai izejviela ražota lauku saimniecībā vai iepirkta citur.

MLFO 015

–

Atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana

Atjaunojamo energoresursu enerģijas, tostarp biogāzes, biodegvielas vai elektroenerģijas, ražošana pārdošanai, izmantojot vēja turbīnas, citas iekārtas vai no lauksaimniecības izejmateriāliem. Neiekļauj atjaunojamo energoresursu enerģiju, ko ražo tikai saimniecības pašas vajadzībām.

MLFO 016

–

Kokapstrāde

Kokmateriālu pārstrāde lauku saimniecībā pārdošanai (zāģmateriālu izgatavošana u. c.).

MLFO 017

–

Akvakultūra

Zivju, vēžu u. c. audzēšana lauku saimniecībā. Neiekļauj darbības, kas saistītas tikai ar zveju.

Līgumdarbs (izmantojot lauku saimniecības ražošanas līdzekļus)

Līgumdarbs, izmantojot lauku saimniecības iekārtas, nošķirot darbu, kas ir lauksaimniecības nozarē vai ārpus tās.

MLFO 018

–

–

Lauksaimniecisks līgumdarbs

Darbs lauksaimniecības nozarē.

MLFO 019

–

–

Nelauksaimniecisks līgumdarbs

Darbs citās ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs (piemēram, sniega tīrīšana, pārvadājumi, ainavas uzturēšana, lauksaimniecības un vides pakalpojumi utt.).

MLFO 020

–

Mežsaimniecība

Mežsaimniecības darbi, kuros izmanto gan lauku saimniecības darbaspēku, gan tehniku un iekārtas, ko parasti izmanto lauksaimniecības nolūkiem.

MLFO 021

–

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības, citur neklasificētas

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības, citur neklasificētas.

Detalizētais temats: nozīmīgums lauku saimniecībā

MLFO 022

–

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības lauku saimniecības galaprodukcijā (procentuālā daļa)

Citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības lauku saimniecības produkcijā (procentu grupa). Citu tieši ar lauku saimniecību saistītu ienākumus nesošu darbību īpatsvaru lauku saimniecības galaprodukcijā aprēķina kā citu tieši ar lauku saimniecību saistītu ienākumus nesošu darbību īpatsvaru lauku saimniecības kopējā apgrozījuma summā, kurai pieskaitīti tiešie maksājumi, ko attiecīgā lauku saimniecība saņēmusi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013 vai jaunākajiem tiesību aktiem.

Formula

Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums

Šis vienums attiecas uz:

| i) | vienīgā īpašnieka saimniecību un saimniecību grupu īpašniekiem; |
| --- | --- |

i)

vienīgā īpašnieka saimniecību un saimniecību grupu īpašniekiem;

| ii) | ģimenes locekļiem vienīgā īpašnieka saimniecībās; un |
| --- | --- |

ii)

ģimenes locekļiem vienīgā īpašnieka saimniecībās; un

| iii) | ārpusģimenes personām, kas regulāri strādā saimniecībā. |
| --- | --- |

iii)

ārpusģimenes personām, kas regulāri strādā saimniecībā.

Attiecībā uz juridiskajām personām informācija netiek vākta.

MLFO 023

–

Īpašnieks veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību)

Vienīgā īpašnieka saimniecību un saimniecību grupu īpašnieki veic citas tieši ar lauku saimniecību saistītas ienākumus nesošas darbības:

| | M – pamatdarbība |
| --- | --- |

M – pamatdarbība

| | S – sekundārā darbība |
| --- | --- |

S – sekundārā darbība

| | N – nav iesaistīts |
| --- | --- |

N – nav iesaistīts

Darbības var tikt veiktas pašā lauku saimniecībā (darbi lauku saimniecībā, kas nav lauku darbi) vai ārpus lauku saimniecības.

MLFO 024

–

Ģimenes locekļi, kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība)

Ģimenes locekļu skaits, kas veic citas ienākumus nesošas darbības, kuras ir tieši saistītas ar lauku saimniecību (pamatdarbība).

MLFO 025

–

Ģimenes locekļi, kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība)

Ģimenes locekļu skaits, kas veic citas ienākumus nesošas darbības, kuras ir tieši saistītas ar lauku saimniecību (sekundārā darbība).

MLFO 026

–

Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība)

Ārpusģimenes personu skaits, kas veic citas ienākumus nesošas darbības, kuras ir tieši saistītas ar lauku saimniecību (pamatdarbība), vienīgā īpašnieka saimniecībās vai saimniecību grupās.

MLFO 027

–

Ārpusģimenes darbaspēks, kas regulāri strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (saistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība)

Ārpusģimenes personu skaits, kas veic citas ienākumus nesošas darbības, kuras ir tieši saistītas ar lauku saimniecību (sekundārā darbība), vienīgā īpašnieka saimniecībās vai saimniecību grupās.

Temats: citas ar lauku saimniecību tieši nesaistītas ienākumus nesošas darbības

Attiecas uz darbiem lauku saimniecībā, kas nav lauku darbi, un ārpus lauku saimniecības. Tas ietver visas darbības, ko veic par atlīdzību (algu, izpeļņu, ieņēmumiem vai citiem maksājumiem, tostarp samaksu natūrā), izņemot:

| i) | lauku darbus lauku saimniecībā; un |
| --- | --- |

i)

lauku darbus lauku saimniecībā; un

| ii) | citas ar lauku saimniecību tieši saistītas ienākumus nesošas darbības, ko veic īpašnieks. |
| --- | --- |

ii)

citas ar lauku saimniecību tieši saistītas ienākumus nesošas darbības, ko veic īpašnieks.

Citas ar lauku saimniecību nesaistītas ienākumus nesošas darbības

  attiecas uz citām ienākumus nesošām darbībām:

| a) | lauku saimniecībā (darbi lauku saimniecībā, kas nav lauku darbi); vai |
| --- | --- |

a)

lauku saimniecībā (darbi lauku saimniecībā, kas nav lauku darbi); vai

| b) | ārpus lauku saimniecības. |
| --- | --- |

b)

ārpus lauku saimniecības.

Detalizētais temats: darbaspēka ieguldījums

MLFO 028

–

Vienīgais īpašnieks, kas ir arī vienīgā īpašnieka lauku saimniecības vadītājs, veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību)

Citas ar lauku saimniecību tieši nesaistītas ienākumus nesošas darbības, ko veic īpašnieks.

| | M – pamatdarbība |
| --- | --- |

M – pamatdarbība

| | S – sekundārā darbība |
| --- | --- |

S – sekundārā darbība

| | N – nav iesaistīts |
| --- | --- |

N – nav iesaistīts

Darbības var tikt veiktas pašā lauku saimniecībā (darbi lauku saimniecībā, kas nav lauku darbi) vai ārpus lauku saimniecības.

MLFO 029

–

Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi (vienīgais īpašnieks ir lauku saimniecības vadītājs), kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību) (pamatdarbība)

Ģimenes locekļu skaits, kas veic ienākumus nesošas darbības, kuras nav saistītas ar lauku saimniecību (pamatdarbība).

MLFO 030

–

Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi (vienīgais īpašnieks ir lauku saimniecības vadītājs), kas strādā lauku saimniecībā un veic citas ienākumus nesošas darbības (nesaistītas ar lauku saimniecību) (sekundārā darbība)

Ģimenes locekļu skaits, kas veic ienākumus nesošas darbības, kuras nav saistītas ar lauku saimniecību (sekundārā darbība).

2. MODULIS. LAUKU ATTĪSTĪBA

| LAUKU ATTĪSTĪBAS MAINĪGO LIELUMU APRAKSTS |
| --- |
| Temats: lauku saimniecības, kas saņem lauku attīstības pasākumu atbalstu


  Uzskata, ka lauku saimniecība pēdējo triju gadu laikā ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1305/2013 III sadaļas 1. nodaļā un kuri atbilst noteiktu standartu un noteikumu kopumam, neatkarīgi no tā, vai pārskata periodā ir veikts maksājums, ja ir pieņemts pozitīvs lēmums par šāda pasākuma piešķiršanu (piemēram, pieteikums subsīdijas saņemšanai ir apstiprināts). |
| MRDV 001 | – | Konsultāciju pakalpojumi, lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumi

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 15. pantu. |
| MRDV 002 | – | Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. pantu. |
| MRDV 003 | – | Ieguldījumi materiālajos aktīvos

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. pantu. |
| MRDV 004 | – | Dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešana

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 18. pantu. |
| | | Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība


  Lauku attīstības pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. pantu un Horvātijas gadījumā arī saskaņā ar minētās regulas 40. pantu. |
| MRDV 005 | – | – | Atbalsts darījumdarbības sākšanai gados jauniem lauksaimniekiem

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta a) apakšpunkta i) punktu. |
| MRDV 006 | – | – | Atbalsts darījumdarbības sākšanai mazo saimniecību izveidei

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta a) apakšpunkta iii) punktu. |
| MRDV 007 | – | – | Horvātijas valsts papildu tiešie maksājumi

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 40. pantu. |
| MRDV 008 | – | Ieguldījumi meža platības paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. pantu. |
| | | Agrovides maksājumi (klimats) |
| MRDV 009 | – | – | Agrovide un klimats

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantu. |
| MRDV 010 | – | – | Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 34. pantu. |
| MRDV 011 | – | Bioloģiskā lauksaimniecība

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 29. pantu. |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. pantu. |
| MRDV 013 | – | Maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. pantu. |
| MRDV 014 | – | Dzīvnieku labturība

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pantu. |
| MRDV 015 | – | Riska pārvaldība

  Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. pantu. |

LAUKU ATTĪSTĪBAS MAINĪGO LIELUMU APRAKSTS

Temats: lauku saimniecības, kas saņem lauku attīstības pasākumu atbalstu

Uzskata, ka lauku saimniecība pēdējo triju gadu laikā ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1305/2013 III sadaļas 1. nodaļā un kuri atbilst noteiktu standartu un noteikumu kopumam, neatkarīgi no tā, vai pārskata periodā ir veikts maksājums, ja ir pieņemts pozitīvs lēmums par šāda pasākuma piešķiršanu (piemēram, pieteikums subsīdijas saņemšanai ir apstiprināts).

MRDV 001

–

Konsultāciju pakalpojumi, lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumi

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 15. pantu.

MRDV 002

–

Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. pantu.

MRDV 003

–

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. pantu.

MRDV 004

–

Dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešana

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 18. pantu.

Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība

Lauku attīstības pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. pantu un Horvātijas gadījumā arī saskaņā ar minētās regulas 40. pantu.

MRDV 005

–

–

Atbalsts darījumdarbības sākšanai gados jauniem lauksaimniekiem

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta a) apakšpunkta i) punktu.

MRDV 006

–

–

Atbalsts darījumdarbības sākšanai mazo saimniecību izveidei

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta a) apakšpunkta iii) punktu.

MRDV 007

–

–

Horvātijas valsts papildu tiešie maksājumi

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 40. pantu.

MRDV 008

–

Ieguldījumi meža platības paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. pantu.

Agrovides maksājumi (klimats)

MRDV 009

–

–

Agrovide un klimats

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantu.

MRDV 010

–

–

Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 34. pantu.

MRDV 011

–

Bioloģiskā lauksaimniecība

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 29. pantu.

MRDV 012

–

Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. pantu.

MRDV 013

–

Maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. pantu.

MRDV 014

–

Dzīvnieku labturība

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pantu.

MRDV 015

–

Riska pārvaldība

Lauku saimniecība ir guvusi labumu no lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. pantu.

3. MODULIS. DZĪVNIEKU NOVIETNES UN KŪTSMĒSLU APSAIMNIEKOŠANA

| DZĪVNIEKU NOVIETŅU UN KŪTSMĒSLU APSAIMNIEKOŠANAS MAINĪGO LIELUMU APRAKSTS |
| --- |
| Temats: dzīvnieku novietnes


  Vietas dzīvnieku novietnēs liellopiem, cūkām un mājputniem. Termins“
  vietas
  ”attiecas uz dzīvnieku novietnēs esošo dzīvnieku parasto skaitu pārskata gadā. Tas nozīmē, ka dzīvnieku skaits ir jālabo pārskata dienā, ja apstākļi nav parasti (pārapdzīvotība, nepilnīga apdzīvotība, sanitārā iztukšošana, īpašas ražošanas shēmas u. c.). Reģistrē tikai tās dzīvnieku novietnes, kas pārskata periodā izmantotas. Reģistrē arī uz laiku tukšu vietu skaitu dzīvnieku novietnēs pārskata periodā.

  Dzīvnieku definīcijas ir sniegtas III pamatsadaļā. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU MAINĪGIE LIELUMI |
| | Detalizētais temats: liellopu novietnes |
| MAHM 001 | – | Slaucamās govis

  Vidējais slaucamo govju skaits pārskata gadā. |
| MAHM 002 | – | – | Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnes (ar vircas krātuvi)

  Vietu skaits slaucamām govīm piesietās turēšanas novietnēs ar vircas apsaimniekošanu. |
| MAHM 003 | – | – | Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnes (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

  Vietu skaits slaucamām govīm piesietās turēšanas novietnē ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu. |
| MAHM 004 | – | – | Slaucamās govis – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi)

  Vietu skaits slaucamām govīm brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar vircas apsaimniekošanu. |
| MAHM 005 | – | – | Slaucamās govis – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

  Vietu skaits slaucamām govīm brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu. |
| MAHM 006 | – | – | Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi)

  Vietu skaits slaucamām govīm – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar vircas apsaimniekošanu. |
| MAHM 007 | – | – | Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

  Vietu skaits slaucamām govīm – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu. |
| MAHM 008 | – | – | Slaucamās govis – turēšana ārā

  Vietu skaits slaucamajām govīm, kas vienmēr tiek turētas ārā. |
| MAHM 009 | – | – | Slaucamās govis – daļēja turēšana ārā (ganīšana)

  Mēneši, kurus slaucamās govis pavada brīvā dabā ganībās. |
| MAHM 010 | – | – | Slaucamās govis – turēšana novietnē ar piekļuvi āra aplokiem

  Āra aploki, kas paredzēti slaucamajām govīm. |
| MAHM 011 | – | Citi liellopi

  Vidējais citu liellopu skaits pārskata gadā. |
| MAHM 012 | – | – | Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnes (ar vircas krātuvi)

  Vietu skaits citiem liellopiem piesietās turēšanas novietnēs ar vircas apsaimniekošanu. |
| MAHM 013 | – | – | Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnes (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

  Vietu skaits citiem liellopiem piesietās turēšanas novietnēs ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu. |
| MAHM 014 | – | – | Citi liellopi – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi)

  Vietu skaits citiem liellopiem brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar vircas apsaimniekošanu. |
| MAHM 015 | – | – | Citi liellopi brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

  Vietu skaits citiem liellopiem brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu. |
| MAHM 016 | – | – | Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi)

  Vietu skaits citiem liellopiem – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar vircas apsaimniekošanu. |
| MAHM 017 | – | – | Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

  Vietu skaits citiem liellopiem – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu. |
| MAHM 018 | – | – | Citi liellopi – turēšana ārā

  Vietu skaits citi liellopiem, kas vienmēr tiek turēti ārā. |
| MAHM 019 | – | – | Citi liellopi – daļēja turēšana ārā (ganīšana)

  Mēneši, kurus citi liellopi pavada ārā ganībās. |
| MAHM 020 | – | – | Citi liellopi – turēšana novietnē ar piekļuvi āra aplokiem

  Āra aploki, kas paredzēti citiem liellopiem. |
| | Detalizētais temats: cūku novietnes |
| MAHM 021 | – | Vaislas sivēnmātes

  Vidējais vaislas sivēnmāšu skaits pārskata gadā. |
| MAHM 022 | – | – | Vaislas sivēnmātes – novietnes ar redeļu grīdu

  Vietu skaits vaislas sivēnmātēm novietnēs ar redeļu grīdu. |
| MAHM 023 | – | – | Vaislas sivēnmātes – novietnes ar betona-redeļu grīdu

  Vietu skaits vaislas sivēnmātēm novietnēs ar betona-redeļu grīdu. |
| MAHM 024 | – | – | Vaislas sivēnmātes – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes)

  Vietu skaits vaislas sivēnmātēm vienlaidu grīdas novietnēs (izņemot dziļo pakaišu novietnēs) |
| MAHM 025 | – | – | Vaislas sivēnmātes – dziļo pakaišu novietnes

  Vietu skaits vaislas sivēnmātēm dziļo pakaišu novietnēs. |
| MAHM 026 | – | – | Vaislas sivēnmātes – citi novietņu veidi

  Vietu skaits vaislas sivēnmātēm cita veida novietnēs. |
| MAHM 027 | – | – | Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

  Vietu skaits vaislas sivēnmātēm āra apstākļu sistēmās. |
| MAHM 028 | – | – | Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

  Mēnešu skaits, kurus vaislas sivēnmātes pavada ārā ganībās brīvās turēšanas sistēmās. |
| MAHM 029 | – | Citas cūkas

  Vidējais citu cūku skaits pārskata gadā. |
| MAHM 030 | – | – | Citas cūkas – novietnes ar redeļu grīdu

  Vietu skaits citām cūkām novietnēs ar redeļu grīdu.. |
| MAHM 031 | – | – | Citas cūkas – novietnes ar betona-redeļu grīdu

  Vietu skaits citām cūkām novietnēs ar betona-redeļu grīdu. |
| MAHM 032 | – | – | Citas cūkas – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes)

  Vietu skaits citām cūkām vienlaidu grīdas novietnēs (izņemot dziļo pakaišu novietnēs) |
| MAHM 033 | – | – | Citas cūkas – dziļo pakaišu novietnes

  Vietu skaits citām cūkām dziļo pakaišu novietnēs. |
| MAHM 034 | – | – | Citas cūkas – citi novietņu veidi

  Vietu skaits citām cūkām cita veida novietnēs. |
| MAHM 035 | – | – | Citas cūkas – turēšana ārā apstākļos (brīvā turēšana)

  Vietu skaits citām cūkām āra apstākļos brīvās turēšanas sistēmās. |
| MAHM 036 | – | – | Citas cūkas – turēšana novietnēs ar piekļuvi ārā aplokiem

  Āra aploki, kas paredzēti citām cūkām (izņemot brīvo turēšanu). |
| | Detalizētais temats: dējējvistu novietnes |
| MAHM 037 | – | Dējējvistas

  Vidējais dējējvistu skaits pārskata gadā. |
| MAHM 038 | – | – | Dējējvistas – turēšana dziļo pakaišu novietnēs

  Vietu skaits dējējvistām dziļo pakaišu novietnēs. |
| MAHM 039 | – | – | Dējējvistas – turēšana putnu mājā (bez pakaišiem)

  Vietu skaits dējējvistām putnu māju novietnēs. |
| MAHM 040 | – | – | Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar mēslu transportiera lentu

  Vietu skaits dējējvistām modernizētos sprostos ar kūtsmēslu transportiera lentu. |
| MAHM 041 | – | – | Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar dziļām zemgrīdas mēslu krātuvēm

  Vietu skaits dējējvistām modernizētos sprostos ar dziļām zemgrīdas mēslu krātuvēm. |
| MAHM 042 | – | – | Dējējvistas – turēšana sprostos ar novietni uz pāļiem

  Vietu skaits dējējvistām sprostos ar novietni uz pāļiem. |
| MAHM 043 | – | – | Dējējvistas – citi novietņu veidi

  Vietu skaits dējējvistām cita veida novietnēs. |
| MAHM 044 | – | – | Dējējvistas – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

  Vietu skaits dējējvistām brīvās turēšanas sistēmās. |
| Temats: barības vielu izmantošana un kūtsmēsli lauku saimniecībā |
| | Detalizētais temats: mēslota ILIZ |
| MAHM 045 | – | Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar minerālmēsliem

  Izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība, kas mēslota ar minerālmēsliem (ha). |
| MAHM 046 | – | Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar kūtsmēsliem

  Izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība, kas mēslota ar lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēsliem (ha). |
| | Detalizētais temats: no lauku saimniecības izvesti un tajā ievesti kūtsmēsli


  Lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslu neto daudzums, kas izvests no saimniecības vai ievests tajā. |
| | | Kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības


  Lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslu neto daudzums, kas izvests no lauku saimniecības vai ievests tajā. |
| MAHM 047 | – | – | Vircas/pusšķidro kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

  Vircas/pusšķidro kūtsmēslu apjoms (m3), ko ieved lauku saimniecībā vai izved no tās, tiešai izmantošanai par mēslošanas līdzekli vai rūpnieciskai pārstrādei neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti, iepirkti vai nodoti bez maksas. Attiecas arī uz vircu/šķidriem kūtsmēsliem, kas izmantoti enerģijas ražošanai un vēlākā posmā atkārtoti izmantojami lauksaimniecībā. |
| MAHM 048 | – | – | Pakaišu kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

  Pakaišu kūtsmēslu daudzums (t), ko ieved lauku saimniecībā vai izved no tās, tiešai izmantošanai par mēslošanas līdzekli vai rūpnieciskai pārstrādei neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti, iepirkti vai nodoti bez maksas. Attiecas arī uz pakaišu kūtsmēsliem, kas izmantoti enerģijas ražošanai un vēlākā posmā atkārtoti izmantojami lauksaimniecībā. |
| | Detalizētais temats: organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli |
| MAHM 049 | – | Organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli un ko izmanto lauku saimniecībā

  Organisko un no atkritumiem iegūto mēslošanas līdzekļu daudzums (t), kas nav lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēsli un ko lauku saimniecībā izmanto lauksaimniecībā. |
| Temats: kūtsmēslu izkliedēšanas metodes


  Kūtsmēslu izkliedēšanas metodes |
| | Detalizētais temats: iestrādāšanas laiks pa izkliedēšanas veidiem |
| | | Vienlaidus izkliede


  Kūtsmēslus izkliedē uz zemes virsmas vai kultūrauga, neizmantojot šķidro kūtsmēslu lentveida vai tiešo izkliedes metodi |
| MAHM 050 | – | – | Iestrāde četrās stundās

  Kopējais izkliedētais kūtsmēslu daudzums, kas četrās stundās pēc vienlaidu izkliedes mehāniski iestrādāts augsnē (procentu grupa). |
| MAHM 051 | – | – | Iestrāde pēc četrām stundām

  Kopējais izkliedētais kūtsmēslu daudzums, kas 4–24 stundās vienlaidu izkliedes mehāniski iestrādāts augsnē (procentu grupa). |
| MAHM 052 | – | – | Bez iestrādes

  Kopējais izkliedētais kūtsmēslu daudzums, kas pēc izkliedes netiek iestrādāts augsnē vai iestrāde pēc vienlaidus izkliedes veikta vēlāk nekā pēc 24 stundām (procentu grupa). |
| | | Lentveida izkliede


  Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē paralēlās lentveida slejās, starp kurām kūtsmēsli netiek izkliedēti, izmantojot ierīci (lentveida izkliedētāju), kas piestiprināta tvertnei vai traktoram un paredzēta pusšķidro kūtsmēslu vai vircas izkliedei tieši uz augsnes. |
| MAHM 053 | – | – | Ar nokarenām caurulēm

  Pusšķidrie kūtsmēsli vai virca, kas izkliedēti ar lentveida izkliedētāju ar nokarenām caurulēm bez papildu aprīkojuma augu šķiršanai (procentu grupa). |
| MAHM 054 | – | – | Ar nokarenām caurulēm, kam piestiprināti uzgaļi

  Pusšķidrie kūtsmēsli vai virca, kas izkliedēti ar lentveida izkliedētāju ar nokarenām caurulēm, kam piestiprināti uzgaļi augošās masas pašķiršanai (procentu grupa). |
| | | Tiešā izkliede


  Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē, tieši iestrādājot augsnē |
| MAHM 055 | – | – | Seklās/vaļējās vadziņas

  Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē seklās vadziņās (parasti aptuveni 50 mm dziļas) neatkarīgi no tā, vai pēc izkliedēšanas tās aizber vai tās paliek neaizbērtas (procentu grupa). |
| MAHM 056 | – | – | Dziļās/slēgtās vadziņas

  Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē dziļās vadziņās (parasti aptuveni 150 mm dziļas), kas pēc izkliedēšanas tiek aizbērtas (procentu grupa). |
| Temats: kūtsmēslu glabātuves |
| | Detalizētais temats: kūtsmēslu glabātuves un to ietilpība


  Krātuves, kas paredzētas kūtsmēslu glabāšanai



  Kūtsmēslu krātuvju ietilpību

  definē kā mēnešu skaitu, kurā krātuves var glabāt lauku saimniecībā iegūtos kūtsmēslus, neradot noteces risku un neveicot neregulāru iztukšošanu. |
| MAHM 057 | – | Pakaišu kūtsmēslu uzglabāšana kaudzēs

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti nenorobežotās kaudzēs vai ķīpās vai atklātā norobežotā laukumā, parasti vairākus mēnešus. |
| MAHM 058 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti norobežotās komposta kaudzēs, kuras ir aerētas un/vai sajauktas. |
| MAHM 059 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti ar nelielu pievienotā ūdens daudzumu vai bez tā, parasti zem redeļu grīdas noslēgtā dzīvnieku novietnē, parasti mazāk nekā vienu gadu. |
| MAHM 060 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas sakrājas ražošanas ciklā, kurš var ilgt 6 vai 12 mēnešus. |
| MAHM 061 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve bez pārseguma

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti tvertnēs vai dīķos bez pārseguma, parasti mazāk nekā vienu gadu. |
| MAHM 062 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar caurlaidīgu pārsegumu

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti tvertnēs vai dīķos ar caurlaidīgu pārsegumu (piemēram, mālu, salmiem vai dabisko segslāni (garozu)), parasti mazāk nekā vienu gadu. |
| MAHM 063 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar necaurlaidīgu pārsegumu

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti tvertnēs vai dīķos ar necaurlaidīgu pārsegumu (piemēram, augsta blīvuma polietilēnu vai negatīva spiediena pārsegumiem), parasti mazāk nekā vienu gadu. |
| MAHM 064 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana citās krātuvēs, citur neklasificētās

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa) (neatkarīgi no tā, vai tie ir pakaišu vai pusšķidrie kūtsmēsli / virca), kas tiek uzglabāti citās krātuvēs, kuras citur nav klasificētas |
| MAHM 065 | – | Izkliedēšana katru dienu

  Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas 24 stundu laikā pēc ekskrēcijas tiek parasti izvākti no dzīvnieku novietnēm un izkliedēti aramzemē vai ganībās. |
| MAHM 066 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs

  Mēnešu skaits, kuros pakaišu kūtsmēslus var uzglabāt norobežotās komposta kaudzēs. |
| MAHM 067 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm

  Mēnešu skaits, kuros vircas krātuvēs saimniecībā var uzglabāt kūtsmēslus. |
| MAHM 068 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās

  Mēnešu skaits, kuros kūtsmēslus var uzglabāt dziļo pakaišu sistēmās. |
| MAHM 069 | – | Pusšķidro kūtsmēslu/vircas uzglabāšana

  Mēnešu skaits, kuros kūtsmēslus var uzglabāt pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuvēs (neatkarīgi no pārseguma) |
| MAHM 070 | – | Kūtsmēslu uzglabāšana citās krātuvēs, citur neklasificētās

  Mēnešu skaits, kuros kūtsmēslus (neatkarīgi no tā, vai tie ir pakaišu vai pusšķidrie kūtsmēsli / virca) var uzglabāt citās krātuvēs, kas citur nav klasificētas. |

DZĪVNIEKU NOVIETŅU UN KŪTSMĒSLU APSAIMNIEKOŠANAS MAINĪGO LIELUMU APRAKSTS

Temats: dzīvnieku novietnes

Vietas dzīvnieku novietnēs liellopiem, cūkām un mājputniem. Termins“
  vietas
  ”attiecas uz dzīvnieku novietnēs esošo dzīvnieku parasto skaitu pārskata gadā. Tas nozīmē, ka dzīvnieku skaits ir jālabo pārskata dienā, ja apstākļi nav parasti (pārapdzīvotība, nepilnīga apdzīvotība, sanitārā iztukšošana, īpašas ražošanas shēmas u. c.). Reģistrē tikai tās dzīvnieku novietnes, kas pārskata periodā izmantotas. Reģistrē arī uz laiku tukšu vietu skaitu dzīvnieku novietnēs pārskata periodā.

Dzīvnieku definīcijas ir sniegtas III pamatsadaļā. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU MAINĪGIE LIELUMI

Detalizētais temats: liellopu novietnes

MAHM 001

–

Slaucamās govis

Vidējais slaucamo govju skaits pārskata gadā.

MAHM 002

–

–

Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnes (ar vircas krātuvi)

Vietu skaits slaucamām govīm piesietās turēšanas novietnēs ar vircas apsaimniekošanu.

MAHM 003

–

–

Slaucamās govis – piesietās turēšanas novietnes (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietu skaits slaucamām govīm piesietās turēšanas novietnē ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu.

MAHM 004

–

–

Slaucamās govis – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi)

Vietu skaits slaucamām govīm brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar vircas apsaimniekošanu.

MAHM 005

–

–

Slaucamās govis – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietu skaits slaucamām govīm brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu.

MAHM 006

–

–

Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi)

Vietu skaits slaucamām govīm – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar vircas apsaimniekošanu.

MAHM 007

–

–

Slaucamās govis – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietu skaits slaucamām govīm – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu.

MAHM 008

–

–

Slaucamās govis – turēšana ārā

Vietu skaits slaucamajām govīm, kas vienmēr tiek turētas ārā.

MAHM 009

–

–

Slaucamās govis – daļēja turēšana ārā (ganīšana)

Mēneši, kurus slaucamās govis pavada brīvā dabā ganībās.

MAHM 010

–

–

Slaucamās govis – turēšana novietnē ar piekļuvi āra aplokiem

Āra aploki, kas paredzēti slaucamajām govīm.

MAHM 011

–

Citi liellopi

Vidējais citu liellopu skaits pārskata gadā.

MAHM 012

–

–

Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnes (ar vircas krātuvi)

Vietu skaits citiem liellopiem piesietās turēšanas novietnēs ar vircas apsaimniekošanu.

MAHM 013

–

–

Citi liellopi – piesietās turēšanas novietnes (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietu skaits citiem liellopiem piesietās turēšanas novietnēs ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu.

MAHM 014

–

–

Citi liellopi – brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar vircas krātuvi)

Vietu skaits citiem liellopiem brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar vircas apsaimniekošanu.

MAHM 015

–

–

Citi liellopi brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietu skaits citiem liellopiem brīvās turēšanas novietnēs / individuālos aplokos ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu.

MAHM 016

–

–

Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar vircas krātuvi)

Vietu skaits citiem liellopiem – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar vircas apsaimniekošanu.

MAHM 017

–

–

Citi liellopi – citi novietņu veidi (ar pakaišu kūtsmēslu krātuvi)

Vietu skaits citiem liellopiem – citi novietņu veidi, citur neklasificēti, ar pakaišu kūtsmēslu apsaimniekošanu.

MAHM 018

–

–

Citi liellopi – turēšana ārā

Vietu skaits citi liellopiem, kas vienmēr tiek turēti ārā.

MAHM 019

–

–

Citi liellopi – daļēja turēšana ārā (ganīšana)

Mēneši, kurus citi liellopi pavada ārā ganībās.

MAHM 020

–

–

Citi liellopi – turēšana novietnē ar piekļuvi āra aplokiem

Āra aploki, kas paredzēti citiem liellopiem.

Detalizētais temats: cūku novietnes

MAHM 021

–

Vaislas sivēnmātes

Vidējais vaislas sivēnmāšu skaits pārskata gadā.

MAHM 022

–

–

Vaislas sivēnmātes – novietnes ar redeļu grīdu

Vietu skaits vaislas sivēnmātēm novietnēs ar redeļu grīdu.

MAHM 023

–

–

Vaislas sivēnmātes – novietnes ar betona-redeļu grīdu

Vietu skaits vaislas sivēnmātēm novietnēs ar betona-redeļu grīdu.

MAHM 024

–

–

Vaislas sivēnmātes – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes)

Vietu skaits vaislas sivēnmātēm vienlaidu grīdas novietnēs (izņemot dziļo pakaišu novietnēs)

MAHM 025

–

–

Vaislas sivēnmātes – dziļo pakaišu novietnes

Vietu skaits vaislas sivēnmātēm dziļo pakaišu novietnēs.

MAHM 026

–

–

Vaislas sivēnmātes – citi novietņu veidi

Vietu skaits vaislas sivēnmātēm cita veida novietnēs.

MAHM 027

–

–

Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Vietu skaits vaislas sivēnmātēm āra apstākļu sistēmās.

MAHM 028

–

–

Vaislas sivēnmātes – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Mēnešu skaits, kurus vaislas sivēnmātes pavada ārā ganībās brīvās turēšanas sistēmās.

MAHM 029

–

Citas cūkas

Vidējais citu cūku skaits pārskata gadā.

MAHM 030

–

–

Citas cūkas – novietnes ar redeļu grīdu

Vietu skaits citām cūkām novietnēs ar redeļu grīdu..

MAHM 031

–

–

Citas cūkas – novietnes ar betona-redeļu grīdu

Vietu skaits citām cūkām novietnēs ar betona-redeļu grīdu.

MAHM 032

–

–

Citas cūkas – vienlaidu grīdas novietnes (izņemot dziļo pakaišu novietnes)

Vietu skaits citām cūkām vienlaidu grīdas novietnēs (izņemot dziļo pakaišu novietnēs)

MAHM 033

–

–

Citas cūkas – dziļo pakaišu novietnes

Vietu skaits citām cūkām dziļo pakaišu novietnēs.

MAHM 034

–

–

Citas cūkas – citi novietņu veidi

Vietu skaits citām cūkām cita veida novietnēs.

MAHM 035

–

–

Citas cūkas – turēšana ārā apstākļos (brīvā turēšana)

Vietu skaits citām cūkām āra apstākļos brīvās turēšanas sistēmās.

MAHM 036

–

–

Citas cūkas – turēšana novietnēs ar piekļuvi ārā aplokiem

Āra aploki, kas paredzēti citām cūkām (izņemot brīvo turēšanu).

Detalizētais temats: dējējvistu novietnes

MAHM 037

–

Dējējvistas

Vidējais dējējvistu skaits pārskata gadā.

MAHM 038

–

–

Dējējvistas – turēšana dziļo pakaišu novietnēs

Vietu skaits dējējvistām dziļo pakaišu novietnēs.

MAHM 039

–

–

Dējējvistas – turēšana putnu mājā (bez pakaišiem)

Vietu skaits dējējvistām putnu māju novietnēs.

MAHM 040

–

–

Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar mēslu transportiera lentu

Vietu skaits dējējvistām modernizētos sprostos ar kūtsmēslu transportiera lentu.

MAHM 041

–

–

Dējējvistas – turēšana modernizētos sprostos ar dziļām zemgrīdas mēslu krātuvēm

Vietu skaits dējējvistām modernizētos sprostos ar dziļām zemgrīdas mēslu krātuvēm.

MAHM 042

–

–

Dējējvistas – turēšana sprostos ar novietni uz pāļiem

Vietu skaits dējējvistām sprostos ar novietni uz pāļiem.

MAHM 043

–

–

Dējējvistas – citi novietņu veidi

Vietu skaits dējējvistām cita veida novietnēs.

MAHM 044

–

–

Dējējvistas – turēšana āra apstākļos (brīvā turēšana)

Vietu skaits dējējvistām brīvās turēšanas sistēmās.

Temats: barības vielu izmantošana un kūtsmēsli lauku saimniecībā

Detalizētais temats: mēslota ILIZ

MAHM 045

–

Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar minerālmēsliem

Izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība, kas mēslota ar minerālmēsliem (ha).

MAHM 046

–

Kopējā ILIZ platība, kas mēslota ar kūtsmēsliem

Izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība, kas mēslota ar lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēsliem (ha).

Detalizētais temats: no lauku saimniecības izvesti un tajā ievesti kūtsmēsli

Lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslu neto daudzums, kas izvests no saimniecības vai ievests tajā.

Kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

Lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslu neto daudzums, kas izvests no lauku saimniecības vai ievests tajā.

MAHM 047

–

–

Vircas/pusšķidro kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

Vircas/pusšķidro kūtsmēslu apjoms (m3), ko ieved lauku saimniecībā vai izved no tās, tiešai izmantošanai par mēslošanas līdzekli vai rūpnieciskai pārstrādei neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti, iepirkti vai nodoti bez maksas. Attiecas arī uz vircu/šķidriem kūtsmēsliem, kas izmantoti enerģijas ražošanai un vēlākā posmā atkārtoti izmantojami lauksaimniecībā.

MAHM 048

–

–

Pakaišu kūtsmēslu izvešana (neto) no saimniecības

Pakaišu kūtsmēslu daudzums (t), ko ieved lauku saimniecībā vai izved no tās, tiešai izmantošanai par mēslošanas līdzekli vai rūpnieciskai pārstrādei neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti, iepirkti vai nodoti bez maksas. Attiecas arī uz pakaišu kūtsmēsliem, kas izmantoti enerģijas ražošanai un vēlākā posmā atkārtoti izmantojami lauksaimniecībā.

Detalizētais temats: organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli

MAHM 049

–

Organiskie un no atkritumiem iegūti mēslošanas līdzekļi, kas nav kūtsmēsli un ko izmanto lauku saimniecībā

Organisko un no atkritumiem iegūto mēslošanas līdzekļu daudzums (t), kas nav lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēsli un ko lauku saimniecībā izmanto lauksaimniecībā.

Temats: kūtsmēslu izkliedēšanas metodes

Kūtsmēslu izkliedēšanas metodes

Detalizētais temats: iestrādāšanas laiks pa izkliedēšanas veidiem

Vienlaidus izkliede

Kūtsmēslus izkliedē uz zemes virsmas vai kultūrauga, neizmantojot šķidro kūtsmēslu lentveida vai tiešo izkliedes metodi

MAHM 050

–

–

Iestrāde četrās stundās

Kopējais izkliedētais kūtsmēslu daudzums, kas četrās stundās pēc vienlaidu izkliedes mehāniski iestrādāts augsnē (procentu grupa).

MAHM 051

–

–

Iestrāde pēc četrām stundām

Kopējais izkliedētais kūtsmēslu daudzums, kas 4–24 stundās vienlaidu izkliedes mehāniski iestrādāts augsnē (procentu grupa).

MAHM 052

–

–

Bez iestrādes

Kopējais izkliedētais kūtsmēslu daudzums, kas pēc izkliedes netiek iestrādāts augsnē vai iestrāde pēc vienlaidus izkliedes veikta vēlāk nekā pēc 24 stundām (procentu grupa).

Lentveida izkliede

Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē paralēlās lentveida slejās, starp kurām kūtsmēsli netiek izkliedēti, izmantojot ierīci (lentveida izkliedētāju), kas piestiprināta tvertnei vai traktoram un paredzēta pusšķidro kūtsmēslu vai vircas izkliedei tieši uz augsnes.

MAHM 053

–

–

Ar nokarenām caurulēm

Pusšķidrie kūtsmēsli vai virca, kas izkliedēti ar lentveida izkliedētāju ar nokarenām caurulēm bez papildu aprīkojuma augu šķiršanai (procentu grupa).

MAHM 054

–

–

Ar nokarenām caurulēm, kam piestiprināti uzgaļi

Pusšķidrie kūtsmēsli vai virca, kas izkliedēti ar lentveida izkliedētāju ar nokarenām caurulēm, kam piestiprināti uzgaļi augošās masas pašķiršanai (procentu grupa).

Tiešā izkliede

Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē, tieši iestrādājot augsnē

MAHM 055

–

–

Seklās/vaļējās vadziņas

Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē seklās vadziņās (parasti aptuveni 50 mm dziļas) neatkarīgi no tā, vai pēc izkliedēšanas tās aizber vai tās paliek neaizbērtas (procentu grupa).

MAHM 056

–

–

Dziļās/slēgtās vadziņas

Pusšķidros kūtsmēslus vai vircu izkliedē dziļās vadziņās (parasti aptuveni 150 mm dziļas), kas pēc izkliedēšanas tiek aizbērtas (procentu grupa).

Temats: kūtsmēslu glabātuves

Detalizētais temats: kūtsmēslu glabātuves un to ietilpība

Krātuves, kas paredzētas kūtsmēslu glabāšanai

Kūtsmēslu krātuvju ietilpību

  definē kā mēnešu skaitu, kurā krātuves var glabāt lauku saimniecībā iegūtos kūtsmēslus, neradot noteces risku un neveicot neregulāru iztukšošanu.

MAHM 057

–

Pakaišu kūtsmēslu uzglabāšana kaudzēs

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti nenorobežotās kaudzēs vai ķīpās vai atklātā norobežotā laukumā, parasti vairākus mēnešus.

MAHM 058

–

Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti norobežotās komposta kaudzēs, kuras ir aerētas un/vai sajauktas.

MAHM 059

–

Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti ar nelielu pievienotā ūdens daudzumu vai bez tā, parasti zem redeļu grīdas noslēgtā dzīvnieku novietnē, parasti mazāk nekā vienu gadu.

MAHM 060

–

Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas sakrājas ražošanas ciklā, kurš var ilgt 6 vai 12 mēnešus.

MAHM 061

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve bez pārseguma

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti tvertnēs vai dīķos bez pārseguma, parasti mazāk nekā vienu gadu.

MAHM 062

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar caurlaidīgu pārsegumu

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti tvertnēs vai dīķos ar caurlaidīgu pārsegumu (piemēram, mālu, salmiem vai dabisko segslāni (garozu)), parasti mazāk nekā vienu gadu.

MAHM 063

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuve ar necaurlaidīgu pārsegumu

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas tiek uzglabāti tvertnēs vai dīķos ar necaurlaidīgu pārsegumu (piemēram, augsta blīvuma polietilēnu vai negatīva spiediena pārsegumiem), parasti mazāk nekā vienu gadu.

MAHM 064

–

Kūtsmēslu uzglabāšana citās krātuvēs, citur neklasificētās

Kūtsmēsli (procentuālā daļa) (neatkarīgi no tā, vai tie ir pakaišu vai pusšķidrie kūtsmēsli / virca), kas tiek uzglabāti citās krātuvēs, kuras citur nav klasificētas

MAHM 065

–

Izkliedēšana katru dienu

Kūtsmēsli (procentuālā daļa), kas 24 stundu laikā pēc ekskrēcijas tiek parasti izvākti no dzīvnieku novietnēm un izkliedēti aramzemē vai ganībās.

MAHM 066

–

Kūtsmēslu uzglabāšana komposta kaudzēs

Mēnešu skaits, kuros pakaišu kūtsmēslus var uzglabāt norobežotās komposta kaudzēs.

MAHM 067

–

Kūtsmēslu uzglabāšana krātuvēs zem dzīvnieku novietnēm

Mēnešu skaits, kuros vircas krātuvēs saimniecībā var uzglabāt kūtsmēslus.

MAHM 068

–

Kūtsmēslu uzglabāšana dziļo pakaišu sistēmās

Mēnešu skaits, kuros kūtsmēslus var uzglabāt dziļo pakaišu sistēmās.

MAHM 069

–

Pusšķidro kūtsmēslu/vircas uzglabāšana

Mēnešu skaits, kuros kūtsmēslus var uzglabāt pusšķidro kūtsmēslu/vircas krātuvēs (neatkarīgi no pārseguma)

MAHM 070

–

Kūtsmēslu uzglabāšana citās krātuvēs, citur neklasificētās

Mēnešu skaits, kuros kūtsmēslus (neatkarīgi no tā, vai tie ir pakaišu vai pusšķidrie kūtsmēsli / virca) var uzglabāt citās krātuvēs, kas citur nav klasificētas.

---

LĒMUMI

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/50

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1875

(2018. gada 26. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejā attiecībā uz dažiem grozījumiem vienotajos tehniskajos priekšrakstos – vispārīgie noteikumi – apakšsistēmas (UTP GEN-B) un vienotajos tehniskajos priekšrakstos – kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas (UTP TAF)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (“COTIF konvencija”), ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES (1). |
| --- | --- |

(1)

Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (“COTIF konvencija”), ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES (1).

| (2) | Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir COTIF konvencijas līgumslēdzējas puses un to piemēro. |
| --- | --- |

(2)

Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir COTIF konvencijas līgumslēdzējas puses un to piemēro.

| (3) | Saskaņā ar COTIF konvencijas 8. pantu tika izveidota Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Tehnisko ekspertu komiteja (“CTE”). Saskaņā ar COTIF konvencijas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un tās F papildinājuma (APTU) 6. un 8.a pantu CTE ir kompetenta lemt par vienoto tehnisko priekšrakstu (“UTP”), kas balstīti uz COTIF konvencijas F papildinājumu (APTU) un G papildinājumu (ATMF), vai noteikumu, ar ko groza UTP, pieņemšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar COTIF konvencijas 8. pantu tika izveidota Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Tehnisko ekspertu komiteja (“CTE”). Saskaņā ar COTIF konvencijas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un tās F papildinājuma (APTU) 6. un 8.a pantu CTE ir kompetenta lemt par vienoto tehnisko priekšrakstu (“UTP”), kas balstīti uz COTIF konvencijas F papildinājumu (APTU) un G papildinājumu (ATMF), vai noteikumu, ar ko groza UTP, pieņemšanu.

| (4) | CTE pēc 11. sesijas, kas notika 2018. gada 12. un 13. jūnijā, nolēma ar rakstisko procedūru pieņemt grozījumus UTP GEN-B 2.1., 2.2. un 2.3. punktā, lai infrastruktūras apakšsistēmu definīcijā iekļautu dzelzceļa pārbrauktuves un citas inženierbūves, piemēram, tiltus, kā izklāstīts šim lēmumam pievienotajā dokumentā. |
| --- | --- |

(4)

CTE pēc 11. sesijas, kas notika 2018. gada 12. un 13. jūnijā, nolēma ar rakstisko procedūru pieņemt grozījumus UTP GEN-B 2.1., 2.2. un 2.3. punktā, lai infrastruktūras apakšsistēmu definīcijā iekļautu dzelzceļa pārbrauktuves un citas inženierbūves, piemēram, tiltus, kā izklāstīts šim lēmumam pievienotajā dokumentā.

| (5) | Minēto grozījumu mērķis ir saskaņot apakšsistēmu definīciju, kas sniegta UTP GEN B, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 (2) II pielikumā sniegto Savienības apakšsistēmu definīciju, infrastruktūras apakšsistēmu definīcijā iekļaujot dzelzceļa pārbrauktuves un citas inženierbūves, piemēram, tiltus. |
| --- | --- |

(5)

Minēto grozījumu mērķis ir saskaņot apakšsistēmu definīciju, kas sniegta UTP GEN B, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 (2) II pielikumā sniegto Savienības apakšsistēmu definīciju, infrastruktūras apakšsistēmu definīcijā iekļaujot dzelzceļa pārbrauktuves un citas inženierbūves, piemēram, tiltus.

| (6) | Ierosinātie grozījumi ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un stratēģiskajiem mērķiem, jo veicina OTIF tiesību aktu saskaņošanu ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un tāpēc Savienībai tie būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

(6)

Ierosinātie grozījumi ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un stratēģiskajiem mērķiem, jo veicina OTIF tiesību aktu saskaņošanu ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un tāpēc Savienībai tie būtu jāatbalsta.

| (7) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CTE, jo uz COTIF konvencijas F papildinājumu (APTU) balstīto UTP GEN-B 2.1., 2.2. un 2.3. punkta grozījumi būs saistoši Savienībai. Turklāt ir lietderīgi atbalstīt UTP TAF visa veida saskaņošanu ar tehniskajām specifikācijām savstarpējai izmantojamībai Savienībā (TAF TSI), |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CTE, jo uz COTIF konvencijas F papildinājumu (APTU) balstīto UTP GEN-B 2.1., 2.2. un 2.3. punkta grozījumi būs saistoši Savienībai. Turklāt ir lietderīgi atbalstīt UTP TAF visa veida saskaņošanu ar tehniskajām specifikācijām savstarpējai izmantojamībai Savienībā (TAF TSI),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem 1980. gada 9. maija Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem Tehnisko ekspertu komitejā attiecībā uz grozījumiem 2.1., 2.2. un 2.3. punktā vienotajos tehniskajos priekšrakstos – vispārīgie noteikumi – apakšsistēmas (UTP GEN-B) un vienotajos tehniskajos priekšrakstos – kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas (UTP TAF), ir izklāstīta šim lēmumam pievienotajā dokumentā.

2. pants

CTE lēmumus pēc to pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās dienu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2018. gada 26. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

1

COTIF

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

OTIF Tehnisko ekspertu komitejas ierosinātie grozījumi, kas jāpieņem ar rakstisko procedūru

| 1. | Balsot pozitīvi par CTE ierosinātajiem vienoto tehnisko priekšrakstu UTP GEN B 2.1., 2.2. un 2.3. punkta grozījumiem, kas norādīti CTE darba dokumentā TECH-18010-CTE11-5 un izklāstīti turpmāk.
  “2.1.   Infrastruktūra

  COTIF ietver infrastruktūru (..) tiktāl, ciktāl tas saistīts ar saskarnēm ar ritekļiem. (..)
  2.2.   Energoapgāde

  COTIF ietver energoapgādes sistēmu tikai tiktāl, ciktāl tas saistīts ar saskarnēm ar ritekļiem. Tādēļ energoapgādes apakšsistēma ietver vienīgi gaisvadu kontakttīkla līnijas un energoapgādes kvalitāti.
  2.3.   Vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas

  COTIF
  ietver vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas (..) tiktāl, ciktāl tas saistīts ar saskarnēm ar ritekļiem.” |
| --- | --- |

1.

“2.1.   Infrastruktūra

COTIF ietver infrastruktūru (..) tiktāl, ciktāl tas saistīts ar saskarnēm ar ritekļiem. (..)

2.2.   Energoapgāde

COTIF ietver energoapgādes sistēmu tikai tiktāl, ciktāl tas saistīts ar saskarnēm ar ritekļiem. Tādēļ energoapgādes apakšsistēma ietver vienīgi gaisvadu kontakttīkla līnijas un energoapgādes kvalitāti.

2.3.   Vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas

COTIF
  ietver vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas (..) tiktāl, ciktāl tas saistīts ar saskarnēm ar ritekļiem.”

| 2. | Balsot pozitīvi par CTE ierosinātajiem UTP TAF grozījumiem, kas ietver UTP TAF tehnisko dokumentu saraksta atjaunināšanu ar attiecīgo jauno pārskatīto sarakstu, kas ietverts TAF SITS I papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1876

(2018. gada 29. novembris)

par vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, ko darbina ar parastu iekšdedzes motoru, paredzētos efektīvos 12 V maiņstrāvas ģeneratoros izmantotās tehnoloģijas apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo komerciālo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (1) un jo īpaši tās 12. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Piegādātājs Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), ko Savienībā pārstāv MELCO Electric Automotive Europe B.V., 2017. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu par N1 kategorijas transportlīdzekļiem paredzētu MELCO GXi maiņstrāvas ģeneratora apstiprināšanu par ekoinovāciju. Pieteikums ir izvērtēts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. pantam un Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 427/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Piegādātājs Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), ko Savienībā pārstāv MELCO Electric Automotive Europe B.V., 2017. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu par N1 kategorijas transportlīdzekļiem paredzētu MELCO GXi maiņstrāvas ģeneratora apstiprināšanu par ekoinovāciju. Pieteikums ir izvērtēts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. pantam un Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 427/2014 (2).

| (2) | Pieteikumā sniegtā informācija apstiprina, ka ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 2. un 4. pantā minētie nosacījumi un kritēriji. Tāpēc N1 kategorijas transportlīdzekļiem paredzētais MELCO GXi maiņstrāvas ģenerators būtu jāapstiprina kā ekoinovācija. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikumā sniegtā informācija apstiprina, ka ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 2. un 4. pantā minētie nosacījumi un kritēriji. Tāpēc N1 kategorijas transportlīdzekļiem paredzētais MELCO GXi maiņstrāvas ģenerators būtu jāapstiprina kā ekoinovācija.

| (3) | Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES (3), 2014/465/ES (4), (ES) 2015/158 (5), (ES) 2015/295 (6), (ES) 2015/2280 (7) un (ES) 2016/588 (8) ir apstiprinājusi sešus pieteikumus par tehnoloģijām, kas palīdz uzlabot maiņstrāvas ģeneratoru lietderības koeficientu attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta minēto pieteikumu novērtēšanā, kā arī uz informāciju MELCO Electric Automotive Europe B.V. pieteikumā, kas ir šā lēmuma pamatā, ir pietiekami un pārliecinoši pierādīts, ka N1kategorijas transportlīdzekļiem paredzētais MELCO GXi maiņstrāvas ģenerators, kas ir 12 voltu (12 V) maiņstrāvas ģenerators ar vismaz 73,4–74,2 % lietderības koeficientu atkarībā no spēka pārvada, atbilst Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. pantā un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 427/2014 minētajiem atbilstības kritērijiem un salīdzinājumā ar bāzes maiņstrāvas ģeneratoru ar 67 % lietderības koeficientu samazina CO2 emisijas par vismaz 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES (3), 2014/465/ES (4), (ES) 2015/158 (5), (ES) 2015/295 (6), (ES) 2015/2280 (7) un (ES) 2016/588 (8) ir apstiprinājusi sešus pieteikumus par tehnoloģijām, kas palīdz uzlabot maiņstrāvas ģeneratoru lietderības koeficientu attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta minēto pieteikumu novērtēšanā, kā arī uz informāciju MELCO Electric Automotive Europe B.V. pieteikumā, kas ir šā lēmuma pamatā, ir pietiekami un pārliecinoši pierādīts, ka N1kategorijas transportlīdzekļiem paredzētais MELCO GXi maiņstrāvas ģenerators, kas ir 12 voltu (12 V) maiņstrāvas ģenerators ar vismaz 73,4–74,2 % lietderības koeficientu atkarībā no spēka pārvada, atbilst Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. pantā un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 427/2014 minētajiem atbilstības kritērijiem un salīdzinājumā ar bāzes maiņstrāvas ģeneratoru ar 67 % lietderības koeficientu samazina CO2 emisijas par vismaz 1 g CO2/km.

| (4) | Tāpēc ir lietderīgi dot ražotājiem iespēju pieteikties apstiprinātājā iestādē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (9) nozīmē uz sertifikāciju CO2 emisijas ietaupījumiem no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar efektīviem 12 V maiņstrāvas ģeneratoriem, kuri atbilst minētajiem nosacījumiem. Lai nodrošinātu, ka tiek sertificēti tikai CO2 emisijas ietaupījumi no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar minētajiem nosacījumiem atbilstošiem maiņstrāvas ģeneratoriem, būtu jānosaka prasība ražotājiem tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar sertifikācijas pieteikumu sniegt neatkarīgas verifikācijas struktūras verifikācijas ziņojumu, kas apliecina atbilstību. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir lietderīgi dot ražotājiem iespēju pieteikties apstiprinātājā iestādē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (9) nozīmē uz sertifikāciju CO2 emisijas ietaupījumiem no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar efektīviem 12 V maiņstrāvas ģeneratoriem, kuri atbilst minētajiem nosacījumiem. Lai nodrošinātu, ka tiek sertificēti tikai CO2 emisijas ietaupījumi no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar minētajiem nosacījumiem atbilstošiem maiņstrāvas ģeneratoriem, būtu jānosaka prasība ražotājiem tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar sertifikācijas pieteikumu sniegt neatkarīgas verifikācijas struktūras verifikācijas ziņojumu, kas apliecina atbilstību.

| (5) | Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka 12 V maiņstrāvas ģenerators neatbilst šajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem, ietaupījumu sertifikācijas pieteikums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(5)

Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka 12 V maiņstrāvas ģenerators neatbilst šajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem, ietaupījumu sertifikācijas pieteikums būtu jānoraida.

| (6) | Ir lietderīgi apstiprināt testēšanas metodiku, ar kuru nosaka CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod efektīvi 12 V maiņstrāvas ģeneratori. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi apstiprināt testēšanas metodiku, ar kuru nosaka CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod efektīvi 12 V maiņstrāvas ģeneratori.

| (7) | Lai noteiktu CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru, ir jānosaka bāzes tehnoloģija, ar kuru būtu jāsalīdzina maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients. Pamatojoties uz gūto pieredzi, par bāzes tehnoloģiju ir lietderīgi uzskatīt 12 V maiņstrāvas ģeneratoru ar lietderības koeficientu 67 %. |
| --- | --- |

(7)

Lai noteiktu CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru, ir jānosaka bāzes tehnoloģija, ar kuru būtu jāsalīdzina maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients. Pamatojoties uz gūto pieredzi, par bāzes tehnoloģiju ir lietderīgi uzskatīt 12 V maiņstrāvas ģeneratoru ar lietderības koeficientu 67 %.

| (8) | CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod transportlīdzeklis, kas aprīkots ar efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru, var daļēji pierādīt ar testu, kurš minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 692/2008 (10) XII pielikumā. Tāpēc ir jānodrošina, lai šis daļējais aptvērums tiktu ņemts vērā testēšanas metodikā, ar kuru nosaka CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod transportlīdzeklis, kas aprīkots ar efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru. |
| --- | --- |

(8)

CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod transportlīdzeklis, kas aprīkots ar efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru, var daļēji pierādīt ar testu, kurš minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 692/2008 (10) XII pielikumā. Tāpēc ir jānodrošina, lai šis daļējais aptvērums tiktu ņemts vērā testēšanas metodikā, ar kuru nosaka CO2 emisijas ietaupījumus, ko dod transportlīdzeklis, kas aprīkots ar efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru.

| (9) | Lai sekmētu efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru plašāku izmantojumu jaunos transportlīdzekļos, ražotājam vajadzētu būt iespējai ar vienu pieteikumu pieteikties uz CO2 emisijas ietaupījumu sertifikāciju transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vairākiem efektīviem 12 V maiņstrāvas ģeneratoriem. Tomēr ir lietderīgi nodrošināt, ka šādas iespējas izmantošanas gadījumā tiek piemērots mehānisms, kas stimulē tikai tādu maiņstrāvas ģeneratoru plašāku izmantošanu, kam ir vislielākais lietderības koeficients. |
| --- | --- |

(9)

Lai sekmētu efektīvu 12 V maiņstrāvas ģeneratoru plašāku izmantojumu jaunos transportlīdzekļos, ražotājam vajadzētu būt iespējai ar vienu pieteikumu pieteikties uz CO2 emisijas ietaupījumu sertifikāciju transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vairākiem efektīviem 12 V maiņstrāvas ģeneratoriem. Tomēr ir lietderīgi nodrošināt, ka šādas iespējas izmantošanas gadījumā tiek piemērots mehānisms, kas stimulē tikai tādu maiņstrāvas ģeneratoru plašāku izmantošanu, kam ir vislielākais lietderības koeficients.

| (10) | Lai varētu noteikt vispārīgo ekoinovācijas kodu, kas saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK I, VIII un IX pielikumu lietojams attiecīgajos tipa apstiprinājuma dokumentos, būtu jānosaka individuālais kods inovatīvās tehnoloģijas apzīmēšanai, |
| --- | --- |

(10)

Lai varētu noteikt vispārīgo ekoinovācijas kodu, kas saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK I, VIII un IX pielikumu lietojams attiecīgajos tipa apstiprinājuma dokumentos, būtu jānosaka individuālais kods inovatīvās tehnoloģijas apzīmēšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Apstiprinājums

Tehnoloģiju, kas izmantota N1 kategorijas transportlīdzekļiem paredzētajā MELCO GXi maiņstrāvas ģeneratorā, apstiprina par inovatīvu tehnoloģiju Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. panta nozīmē.

1

MELCO GXi

2. pants

Pieteikums CO2 emisijas ietaupījumu sertifikācijai

1.   Ražotājs drīkst pieteikties uz CO2 emisijas ietaupījumu sertifikāciju ar vienu vai vairākiem 12 voltu (V) efektīvajiem maiņstrāvas ģeneratoriem, kuri paredzēti izmantošanai N1 kategorijas transportlīdzekļos, ja katrs maiņstrāvas ģenerators ir sastāvdaļa, ko izmanto tikai transportlīdzekļa akumulatoru baterijas lādēšanai un transportlīdzekļa elektriskās sistēmas apgādāšanai ar enerģiju, kad darbojas transportlīdzekļa iekšdedzes motors, un ja tas atbilst kādam no šiem nosacījumiem:

| a) | ja efektīvā 12 V maiņstrāvas ģeneratora masa nepārsniedz bāzes maiņstrāvas ģeneratora masu, proti, 7 kg, maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients, kas noteikta saskaņā ar pielikumu, ir vismaz:






  i) | 73,8 % transportlīdzekļiem ar benzīna motoru; |
| --- | --- | --- |

a)

ja efektīvā 12 V maiņstrāvas ģeneratora masa nepārsniedz bāzes maiņstrāvas ģeneratora masu, proti, 7 kg, maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients, kas noteikta saskaņā ar pielikumu, ir vismaz:

i)

73,8 % transportlīdzekļiem ar benzīna motoru;

| ii) | 73,4 % transportlīdzekļiem ar benzīna turbomotoru; |
| --- | --- |

ii)

73,4 % transportlīdzekļiem ar benzīna turbomotoru;

| iii) | 74,2 % transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoru; |
| --- | --- |

iii)

74,2 % transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoru;

| b) | ja efektīvā 12 V maiņstrāvas ģeneratora masa pārsniedz bāzes maiņstrāvas ģeneratora masu, proti, 7 kg, transportlīdzeklis, kas aprīkots ar šo maiņstrāvas ģeneratoru, sasniedz samazinājuma minimālo robežvērtību 1 g CO2/km, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā; minēto samazinājumu nosaka, ņemot vērā papildu masu atbilstoši šā lēmuma pielikumā paredzētajai 10. formulai; papildu masu verificē un apstiprina verifikācijas ziņojumā, kas iesniedzams tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar sertifikāciju pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

ja efektīvā 12 V maiņstrāvas ģeneratora masa pārsniedz bāzes maiņstrāvas ģeneratora masu, proti, 7 kg, transportlīdzeklis, kas aprīkots ar šo maiņstrāvas ģeneratoru, sasniedz samazinājuma minimālo robežvērtību 1 g CO2/km, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā; minēto samazinājumu nosaka, ņemot vērā papildu masu atbilstoši šā lēmuma pielikumā paredzētajai 10. formulai; papildu masu verificē un apstiprina verifikācijas ziņojumā, kas iesniedzams tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar sertifikāciju pieteikumu.

2.   Ietaupījumu sertifikācijas pieteikumam, kas iesniegts par vienu vai vairākiem efektīviem maiņstrāvas ģeneratoriem, pievieno neatkarīgu verifikācijas ziņojumu, kas apliecina, ka maiņstrāvas ģenerators(-i) atbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un kurā verificēta un apstiprināta maiņstrāvas ģeneratora masa.

3.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka maiņstrāvas ģenerators(-i) neatbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tā sertifikācijas pieteikumu noraida.

3. pants

CO2 emisijas ietaupījumu sertifikācija

1.   CO2 emisijas samazinājumu, ko dod 2. panta 1. punktā minētā efektīvā maiņstrāvas ģeneratora izmantošana, nosaka ar pielikumā izklāstīto metodiku.

2.   Ja ražotājs iesniedz CO2 emisijas ietaupījumu sertifikācijas pieteikumu attiecībā uz vienu transportlīdzekļa versiju, kas aprīkota ar vairāk nekā vienu efektīvo maiņstrāvas ģeneratoru, kas minēts 2. panta 1. punktā, tipa apstiprinātāja iestāde nosaka, kurš no testētajiem maiņstrāvas ģeneratoriem dod vismazāko CO2 emisijas ietaupījumu, un zemāko vērtību ieraksta attiecīgajā tipa apstiprinājuma dokumentācijā. Minēto vērtību saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 11. panta 2. punktu norāda atbilstības sertifikātā.

4. pants

Ekoinovācijas kods

Ja saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 11. panta 1. punktu atsaucas uz šo lēmumu, tipa apstiprinājuma dokumentācijā norāda ekoinovācijas kodu Nr. 24.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2018. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 25. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 427/2014, ar ko izveido procedūru inovatīvu tehnoloģiju apstiprināšanai un sertificēšanai, lai samazinātu CO2 emisijas no vieglajiem kravas automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 125, 26.4.2014., 57. lpp.).

2

2

(3)  Komisijas 2013. gada 27. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/341/ES par Valeo Efficient Generation Alternator apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 179, 29.6.2013., 98. lpp.).

3

Valeo Efficient Generation Alternator

2

(4)  Komisijas 2014. gada 16. jūlija Īstenošanas lēmums 2014/465/ES par DENSO efficient alternator apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 un ar ko groza Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/341/ES (OV L 210, 17.7.2014., 17. lpp.).

4

DENSO efficient alternator

2

(5)  Komisijas 2015. gada 30. janvāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/158 par divu Robert Bosch GmbH augstas efektivitātes maiņstrāvas ģeneratoru apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 26, 31.1.2015., 31. lpp.).

5

Robert Bosch GmbH

2

(6)  Komisijas 2015. gada 24. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/295 par MELCO GXi efektīvā maiņstrāvas ģeneratora apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 53, 25.2.2015., 11. lpp.).

6

MELCO GXi

2

(7)  Komisijas 2015. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2280 par DENSO efektīvā maiņstrāvas ģeneratora apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 322, 8.12.2015., 64. lpp.).

7

DENSO

2

(8)  Komisijas 2016. gada 14. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/588 par efektīvos 12 V maiņstrāvas ģeneratoros izmantotas tehnoloģijas apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 101, 16.4.2016., 25. lpp.).

8

2

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

METODOLOĢIJA TĀDA CO2 EMISIJAS IETAUPĪJUMA NOTEIKŠANAI, KO PANĀK AR PARASTU IEKŠDEDZES MOTORU DARBINĀMIEM N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM PAREDZĒTIEM EFEKTĪVIEM 12 V MAIŅSTRĀVAS ĢENERATORIEM

1.   Ievads

Lai noteiktu CO2 emisijas ietaupījumus, ko var attiecināt uz efektīva maiņstrāvas ģeneratora izmantošanu N1 kategorijas transportlīdzeklī, ir jānosaka:

| 1) | testēšanas apstākļi; |
| --- | --- |

1)

testēšanas apstākļi;

| 2) | testēšanas aprīkojums; |
| --- | --- |

2)

testēšanas aprīkojums;

| 3) | kā nosakāms efektīvā maiņstrāvas ģeneratora un bāzes maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients; |
| --- | --- |

3)

kā nosakāms efektīvā maiņstrāvas ģeneratora un bāzes maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients;

| 4) | kā aprēķināmi CO2 emisijas ietaupījumi; |
| --- | --- |

4)

kā aprēķināmi CO2 emisijas ietaupījumi;

| 5) | kā aprēķināma statistiskā kļūda. |
| --- | --- |

5)

kā aprēķināma statistiskā kļūda.

Apzīmējumi, parametri un mērvienības

Ar latīņu burtiem

| | – | CO2 emisijas ietaupījumi (g CO2/km) |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | oglekļa dioksīds |
| CF | – | pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l), noteikts 3. tabulā |
| h | – | frekvence, kā noteikts 1. tabulā |
| I | – | strāvas stiprums, pie kāda izdara mērījumu (A) |
| m | – | parauga mērījumu skaits |
| M | – | griezes moments (Nm) |
| n | – | rotācijas ātrums (min– 1), kā noteikts 1. tabulā |
| P | – | jauda (W) |
| | – | ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficienta standartnovirze (%) |
| | – | ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora vidējā lietderības koeficienta standartnovirze (%) |
| | – | kopējā CO2 emisijas ietaupījumu standartnovirze (g CO2/km) |
| U | – | testa spriegums, pie kāda izdara mērījumus (V) |
| v | – | Eiropas Jaunā braukšanas cikla (NEDC) vidējais braukšanas ātrums (km/h) |
| VPe | – | efektīvās jaudas patēriņš (l/kWh), kā noteikts 2. tabulā |
| | – | CO2 emisijas ietaupījumu aprēķina jutīgums, kas saistīts ar ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficientu |

Formula

–

CO2 emisijas ietaupījumi (g CO2/km)

CO2

–

oglekļa dioksīds

CF

–

pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l), noteikts 3. tabulā

h

–

frekvence, kā noteikts 1. tabulā

I

–

strāvas stiprums, pie kāda izdara mērījumu (A)

m

–

parauga mērījumu skaits

M

–

griezes moments (Nm)

n

–

rotācijas ātrums (min– 1), kā noteikts 1. tabulā

P

–

jauda (W)

Formula

–

ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficienta standartnovirze (%)

Formula

–

ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora vidējā lietderības koeficienta standartnovirze (%)

Formula

–

kopējā CO2 emisijas ietaupījumu standartnovirze (g CO2/km)

U

–

testa spriegums, pie kāda izdara mērījumus (V)

v

–

Eiropas Jaunā braukšanas cikla (NEDC) vidējais braukšanas ātrums (km/h)

VPe

–

efektīvās jaudas patēriņš (l/kWh), kā noteikts 2. tabulā

Formula

–

CO2 emisijas ietaupījumu aprēķina jutīgums, kas saistīts ar ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficientu

Ar grieķu burtiem

| Δ | – | starpība |
| --- | --- | --- |
| η | – | bāzes maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients (%) |
| ηEI | – | efektīva maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients (%) |
| | – | ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora vidējais lietderības koeficients darba punktā i (%) |

Δ

–

starpība

η

–

bāzes maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients (%)

ηEI

–

efektīva maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients (%)

Formula

–

ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora vidējais lietderības koeficients darba punktā i (%)

Indeksi

Indekss “i” attiecas uz darba punktu.

Indekss “j” attiecas uz izlases mērījumu.

| EI | – | ekoinovatīvs |
| --- | --- | --- |
| m | – | mehānisks |
| RW | – | reāli apstākļi |
| TA | – | tipa apstiprināšanas apstākļi |
| B | – | bāzes |

EI

–

ekoinovatīvs

m

–

mehānisks

RW

–

reāli apstākļi

TA

–

tipa apstiprināšanas apstākļi

B

–

bāzes

2.   Testa apstākļi un aprīkojums

Testēšanas apstākļi atbilst ISO 8854:2012 (1) noteiktajām prasībām.

Testēšanas aprīkojumam jāatbilst ISO 8854:2012 noteiktajām specifikācijām.

3.   Mērījumi un lietderības koeficienta noteikšana

Efektīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficientu nosaka saskaņā ar ISO 8854:2012, izņemot elementus, kas minēti šajā punktā.

Mērījumus izdara dažādos darba punktos i, kā noteikts 1. tabulā. Par maiņstrāvas ģeneratora strāvas stiprumu uzskata pusi no visu darba punktu nominālā strāvas stipruma. Pie katra ātruma maiņstrāvas ģeneratora spriegumam un izejas strāvai jābūt konstantiem, spriegumam – 14,3 V.

1. tabula

Darba punkti

| Darba punkts
  i | Izturēšanas laiks
  (s) | Rotācijas ātrums
  ni (min– 1) | Frekvence
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Darba punkts

i

Izturēšanas laiks

(s)

Rotācijas ātrums

ni (min– 1)

Frekvence

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Lietderības koeficientu aprēķina pēc 1. formulas.

1. formula

Formula

Visi lietderības koeficienta mērījumi jāizdara pēc kārtas vismaz 5 (piecas) reizes. Jāaprēķina mērījumu vidējā vērtība katrā darba punktā (
  Formula
  ).

Ekoinovatīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficientu (ηEI) aprēķina pēc 2. formulas.

2. formula

Formula

Efektīvais maiņstrāvas ģenerators rada mehāniskās jaudas ietaupījumu reālos apstākļos (ΔPmRW) un tipa apstiprināšanas apstākļos (ΔPmTA), kā noteikts 3. formulā.

3. formula

Formula

kur ietaupīto mehānisko jaudu reālos apstākļos (ΔPmRW) aprēķina saskaņā ar 4. formulu un ietaupīto mehānisko jaudu aprēķina saskaņā ar tipa apstiprināšanas apstākļiem (ΔPmTA) saskaņā ar 5. formulu.

4. formula

Formula

5. formula

Formula

kur:

PRW
  : nepieciešamā jauda (W) “reālos” apstākļos, kas ir 750 W;

PTA
  : nepieciešamā jauda (W) tipa apstiprināšanas apstākļos, kas ir 350 W;

ηB
  : bāzes maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficients (%), kas ir 67 %.

4.   CO2 emisijas ietaupījumu aprēķināšana

Efektīvā maiņstrāvas ģeneratora CO2 emisijas ietaupījumus aprēķina, izmantojot šādu formulu:

6. formula

Formula

kur:

v: NEDC vidējais braukšanas ātrums (km/h), kas ir 33,58 km/h;

VPe
  : efektīvās jaudas patēriņš, kas norādīts 2. tabulā.

2. tabula

Efektīvās jaudas patēriņš

| Motora tips | Efektīvās jaudas patēriņš (VPe)
  (l/kWh) |
| --- | --- |
| Benzīnmotors | 0,264 |
| Benzīna turbomotors | 0,280 |
| Dīzeļmotors | 0,220 |

Motora tips

Efektīvās jaudas patēriņš (VPe)

(l/kWh)

Benzīnmotors

0,264

Benzīna turbomotors

0,280

Dīzeļmotors

0,220

CF: koeficients, kas norādīts 3. tabulā.

3. tabula

Degvielas pārrēķina koeficients

| Degvielas veids | Pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  (gCO2/l) |
| --- | --- |
| Benzīns | 2 330 |
| Dīzeļdegviela | 2 640 |

Degvielas veids

Pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

(gCO2/l)

Benzīns

2 330

Dīzeļdegviela

2 640

5.   Statistiskās kļūdas aprēķināšana

Testēšanas metodikas rezultātu statistiskās kļūdas, ko rada mērījumi, jāizsaka skaitļos. Katram darba punktam standartnovirzi aprēķina pēc šādas formulas:

7. formula

Formula

Efektīvā maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficienta vērtības standartnovirzi (
  Formula
  ) aprēķina pēc 8. formulas:

8. formula

Formula

Maiņstrāvas ģeneratora lietderības koeficienta standartnovirze (
  Formula
  ) izraisa kļūdu CO2 emisijas ietaupījumos (
  Formula
  ). Šo kļūdu aprēķina pēc 9. formulas:

9. formula

Formula

Statistiskā nozīmība

Attiecībā uz katru tāda transportlīdzekļa tipu, variantu un versiju, kas aprīkots ar efektīvu maiņstrāvas ģeneratoru, ir jāpierāda, ka ar 9. formulu aprēķināto CO2 emisijas ietaupījumu kļūda nav lielāka kā starpība starp kopējiem CO2 emisijas ietaupījumiem un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 9. panta 1. punktā noteikto minimālo ietaupījumu robežvērtību (sk. 10. formulu).

10. formula

Formula

kur:

MT: minimālā robežvērtība (g CO2/km);

Formula

  : kopējais CO2 emisijas ietaupījums (g CO2/km)

Formula

  : kopējā CO2 emisijas ietaupījuma standartnovirze (g CO2/km)

Formula

  : CO2 emisijas korekcijas koeficients, kas vajadzīgs efektīva maiņstrāvas ģeneratora un bāzes ģeneratora masas starpības dēļ.
  Formula
  aprēķina atbilstoši 4. tabulai.

4. tabula

| CO2 korekcijas koeficients papildu masas dēļ |
| --- |
| Benzīns (



  ) (g CO2/km kg) | 0,0277 · Δm |
| Dīzeļdegviela (



  ) (g CO2/km kg) | 0,0383 · Δm |

CO2 korekcijas koeficients papildu masas dēļ

Formula

0,0277 · Δm

Formula

0,0383 · Δm

4. tabulā Δm ir papildu masa uzstādītā efektīvā maiņstrāvas ģeneratora dēļ. Tā ir efektīvā maiņstrāvas ģeneratora masas un bāzes maiņstrāvas ģeneratora masas pozitīvā starpība. Bāzes maiņstrāvas ģeneratora masa ir 7 kg. Par papildu masas izvērtēšanu ražotājam tipa apstiprinātājai iestādei jāiesniedz verificēta dokumentācija.

Testa un izvērtējuma ziņojums

Ziņojumā iekļauj šādu informāciju:

| — | testēto maiņstrāvas ģeneratoru modelis un masa, |
| --- | --- |

—

testēto maiņstrāvas ģeneratoru modelis un masa,

| — | stenda apraksts, |
| --- | --- |

—

stenda apraksts,

| — | testēšanas rezultāti (izmērītās vērtības), |
| --- | --- |

—

testēšanas rezultāti (izmērītās vērtības),

| — | aprēķinātie rezultāti un attiecīgās formulas. |
| --- | --- |

—

aprēķinātie rezultāti un attiecīgās formulas.

Transportlīdzekļos uzstādāmais efektīvais maiņstrāvas ģenerators

Tipa apstiprinātājai iestādei CO2 emisijas ietaupījumi ir jāsertificē, balstoties uz efektīvā maiņstrāvas ģeneratora un bāzes ģeneratora darbības mērījumiem un izmantojot šajā pielikumā izklāstīto testēšanas metodiku. Ja CO2 emisiju ietaupījumi ir mazāki nekā 9. panta 1. punktā noteiktā robežvērtība, piemēro Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 11. panta 2. punkta otro daļu.

---

(1)  ISO 8854:2012 Autotransporta līdzekļi. Maiņstrāvas ģeneratori ar regulatoriem. Testa metodes un vispārīgas prasības.

Atsauces numurs ISO 8854:2012, publicēts 2012. gada 1. jūnijā.

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

Vispārējā tiesa

| 30.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 306/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 306/61

---

PIETEIKUMA PAR JURIDISKO PALĪDZĪBU VEIDLAPA

Ikviena fiziska vai juridiska persona, kuru pārstāv vai nepārstāv advokāts un kura vēlas lūgt juridisko palīdzību, lai celtu prasību Vispārējā tiesā vai saistībā ar tiesvedību, kurā tā ir lietas dalībniece, ir aicināta pirms dažādo veidlapas iedaļu aizpildīšanas iepazīties ar turpmāk izklāstīto informāciju

1.   Atbilstošās tiesību normas

Atbilstošās tiesību normas

Noteikumi par juridisko palīdzību ir ietverti Vispārējās tiesas Reglamentā (146.–150. pants) un Vispārējās tiesas Reglamenta izpildes praktiskajos noteikumos (1., 17.–19., 33., 51., 57., 120., 121. un 198.–207. punkts) (turpmāk tekstā – “Izpildes praktiskie noteikumi”).

Vispārējās tiesas Reglaments un Izpildes praktiskie noteikumi ir pieejami Eiropas Savienības Tiesas interneta vietnē (http://curia.europa.eu) iedaļā “Vispārējā tiesa/Process”.

2.   Noteikumi par pārstāvību Vispārējā tiesā

Noteikumi par pārstāvību Vispārējā tiesā

Lai celtu prasību Vispārējā tiesā, ikviena fiziska vai juridiska persona ir jāpārstāv advokātam, kas ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzēja puse, tiesā (Reglamenta 51. pants). Minētajā tiesību normā ir paredzēts princips, saskaņā ar kuru prasītāju obligāti ir jāpārstāv advokātam.

Ja šī persona sava ekonomiskā stāvokļa dēļ pilnībā vai daļēji nespēj segt tiesāšanās izmaksas, Reglamentā ir paredzēts, ka tai ir tiesības saņemt juridisko palīdzību (Reglamenta 146. panta 1. punkts). Atšķirībā no prasības, kuru var iesniegt tikai advokāts, kas pārstāv prasītāju, pieteikums par juridisko palīdzību var tikt iesniegts ar advokāta palīdzību vai bez tās.

3.   Vispārējās tiesas kompetence un pieņemamības nosacījumi

Vispārējās tiesas kompetence un pieņemamības nosacījumi

Vispārējā tiesa nevar piešķirt juridisko palīdzību, ja prasības, attiecībā uz kuru šo palīdzību lūdz, izskatīšana un izlemšana acīmredzami nav šīs tiesas kompetencē (Reglamenta 146. panta 2. punkts).

Saskaņā ar Līgumiem un Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem Vispārējās tiesas kompetencē ir izskatīt un izlemt:

| — | tiešās prasības, kuras cēlušas privātpersonas un dalībvalstis (1), lai panāktu Savienības iestāžu un struktūru aktu atcelšanu, lai atzītu minēto iestāžu un struktūru prettiesisku bezdarbību vai lai panāktu radītā kaitējuma novēršanu, kā arī prasības, kas celtas, pamatojoties uz šķīrējklauzulu, |
| --- | --- |

—

tiešās prasības, kuras cēlušas privātpersonas un dalībvalstis (1), lai panāktu Savienības iestāžu un struktūru aktu atcelšanu, lai atzītu minēto iestāžu un struktūru prettiesisku bezdarbību vai lai panāktu radītā kaitējuma novēršanu, kā arī prasības, kas celtas, pamatojoties uz šķīrējklauzulu,

1

| — | prasības atcelt lēmumus, ko pieņēmušas Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) un Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) apelācijas padomes. |
| --- | --- |

—

prasības atcelt lēmumus, ko pieņēmušas Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) un Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) apelācijas padomes.

EUIPO

CPVO

Līdz ar to pieteikums par juridisko palīdzību tiks noraidīts tādēļ, ka Vispārējās tiesas kompetencē nav izskatīt un izlemt prasību, ja pieteikums ir iesniegts, lai:

| — | apstrīdētu valsts iestāžu (neatkarīgi no tā, vai tās ir administratīvās vai tiesu iestādes) pieņemtā akta tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

apstrīdētu valsts iestāžu (neatkarīgi no tā, vai tās ir administratīvās vai tiesu iestādes) pieņemtā akta tiesiskumu,

| — | apstrīdētu lēmumu, ko pieņēmusi kāda starptautiska instance, kura neietilpst Eiropas Savienības iestāžu sistēmā (piemēram, Eiropas Cilvēktiesību tiesa). |
| --- | --- |

—

apstrīdētu lēmumu, ko pieņēmusi kāda starptautiska instance, kura neietilpst Eiropas Savienības iestāžu sistēmā (piemēram, Eiropas Cilvēktiesību tiesa).

Tāpat juridiskā palīdzība nevar tikt piešķirta, ja prasība, attiecībā uz kuru lūdz palīdzību, šķiet acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami juridiski nepamatota (Reglamenta 146. panta 2. punkts).

No tā tostarp izriet, ka pieteikums, kas iesniegts pirms prasības, uz kuru tas attiecas, bet pēc minētās prasības celšanas termiņa beigām, tiks noraidīts, jo prasība tiktu noraidīta kā nepieņemama novēlošanās dēļ.

4.   Pieteikuma par juridisko palīdzību obligātā veidlapa

Pieteikuma par juridisko palīdzību obligātā veidlapa

Pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapa, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir pieejama Eiropas Savienības Tiesas interneta vietnē iedaļā “Vispārējā tiesa/Process”.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Lai iesniegtu pieteikumu par juridisko palīdzību – gan pirms prasības celšanas, gan tiesvedības laikā –, obligāti ir jāizmanto šī veidlapa. Pieteikumu par juridisko palīdzību, kas iesniegts, neizmantojot veidlapu, neņem vērā (Reglamenta 147. pants un Izpildes praktisko noteikumu 198. punkts).

Pieteikumu par juridisko palīdzību, kas iesniegts pēc tam, kad Vispārējā tiesa ir pieņēmusi nolēmumu par prasību, uz kuru attiecas šis pieteikums, neņem vērā.

5.   Pieteikuma par juridisko palīdzību saturs un apliecinošie dokumenti

Pieteikuma par juridisko palīdzību saturs un apliecinošie dokumenti

Pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapas mērķis ir ļaut Vispārējai tiesai atbilstoši Reglamenta 147. panta 3. un 4. punktam iegūt nepieciešamo informāciju, lai lietderīgi lemtu par pieteikumu par juridisko palīdzību. Tās ir:

| — | ziņas par pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli un, |
| --- | --- |

—

ziņas par pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli un,

| — | gadījumā, ja prasība vēl nav celta, ziņas par minētās prasības priekšmetu, lietas faktiem un ar tiem saistīto argumentāciju (Izpildes praktisko noteikumu 201. punkts). |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja prasība vēl nav celta, ziņas par minētās prasības priekšmetu, lietas faktiem un ar tiem saistīto argumentāciju (Izpildes praktisko noteikumu 201. punkts).

a)   Pieteikuma iesniedzēja ekonomiskais stāvoklis

Pieteikuma iesniedzēja ekonomiskais stāvoklis

Pieteikumam par juridisko palīdzību jāpievieno visa informācija un apliecinošie dokumenti, kas ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli, piemēram, kompetentās valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli (Reglamenta 147. panta 3. punkts).

Pieteikuma iesniedzēja finansiālās spējas tiek izvērtētas, pamatojoties uz pierādījumiem, kas apliecina tā trūcīgumu:

| — | fiziska persona tātad nedrīkst sniegt Vispārējai tiesai vienīgi norādes attiecībā uz saviem ienākumiem, bet viņai turklāt ir jāiesniedz, piemēram, nodokļu deklarācijas, algas izraksti, sociālās palīdzības vai bezdarba apdrošināšanas dienesta izziņas, bankas izziņas vai kontu izraksti, kā arī ziņas, kas ļauj novērtēt viņas kapitālu (kustamā vai nekustamā īpašuma vērtība), |
| --- | --- |

—

fiziska persona tātad nedrīkst sniegt Vispārējai tiesai vienīgi norādes attiecībā uz saviem ienākumiem, bet viņai turklāt ir jāiesniedz, piemēram, nodokļu deklarācijas, algas izraksti, sociālās palīdzības vai bezdarba apdrošināšanas dienesta izziņas, bankas izziņas vai kontu izraksti, kā arī ziņas, kas ļauj novērtēt viņas kapitālu (kustamā vai nekustamā īpašuma vērtība),

| — | juridiska persona nedrīkst vienīgi norādīt uz savu nespēju maksāt, bet tai ir jāsniedz informācija par tās juridisko formu, par to, vai tā darbojas peļņas gūšanas nolūkā vai ne, par tās dalībnieka(-u) vai akcionāru finansiālajām spējām, kā arī, piemēram, ir jāiesniedz finanšu pārskati vai jebkādi citi dokumenti, kas apliecina tās grāmatvedības stāvokli, kā arī visi pierādījumi, lai pamatotu apgalvojumus par maksātnespēju, sanāciju, maksājumu pārtraukšanu vai likvidāciju ar tiesas nolēmumu. |
| --- | --- |

—

juridiska persona nedrīkst vienīgi norādīt uz savu nespēju maksāt, bet tai ir jāsniedz informācija par tās juridisko formu, par to, vai tā darbojas peļņas gūšanas nolūkā vai ne, par tās dalībnieka(-u) vai akcionāru finansiālajām spējām, kā arī, piemēram, ir jāiesniedz finanšu pārskati vai jebkādi citi dokumenti, kas apliecina tās grāmatvedības stāvokli, kā arī visi pierādījumi, lai pamatotu apgalvojumus par maksātnespēju, sanāciju, maksājumu pārtraukšanu vai likvidāciju ar tiesas nolēmumu.

Ar deklarāciju, ko sagatavojis un parakstījis pats pieteikuma iesniedzējs, nepietiek, lai pierādītu trūcīgumu.

Veidlapā norādītās ziņas attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli un apliecinošie dokumenti, kas apstiprina šīs ziņas, ir paredzēti, lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par tā ekonomisko stāvokli.

Pieteikums, ar kuru juridiski pietiekami nav pierādīta pieteikuma iesniedzēja nespēja segt tiesāšanās izmaksas, tiks noraidīts.

b)   Iecerētās prasības priekšmets

Iecerētās prasības priekšmets

Ja pieteikums par juridisko palīdzību tiek iesniegts pirms prasības, uz kuru tas attiecas, celšanas, pieteikuma iesniedzējam īsi ir jāizklāsta iecerētās prasības priekšmets, lietas fakti un argumenti, kurus tas paredz izvirzīt prasības pamatošanai. Šim nolūkam pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapā ir paredzēta attiecīga iedaļa.

Jāpievieno visu apliecinošo dokumentu, kuriem ir nozīme, lai novērtētu iecerētās prasības pieņemamību un pamatotību, kopijas. Var iesniegt, piemēram, saraksti ar paredzēto atbildētāju vai, ja runa ir par prasību atcelt tiesību aktu, lēmumu, kura tiesiskums tiek apstrīdēts.

Pienācīgi aizpildītai pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapai un apliecinošiem dokumentiem jābūt saprotamiem pašiem par sevi.

c)   Papildinājumi

Papildinājumi

Pieteikumu par juridisko palīdzību nevar papildināt, vēlāk iesniedzot papildinājumus. Ja šādi papildinājumi būs iesniegti, Vispārējai tiesai to nelūdzot, tie tiks noraidīti. Līdz ar to ir svarīgi veidlapā iekļaut visu vajadzīgo informāciju un pievienot visu to dokumentu kopijas, ar ko šo informāciju var pierādīt.

Tomēr izņēmuma gadījumos vēlāk var tikt pieņemti apliecinoši dokumenti, kas domāti, lai pierādītu pieteikuma iesniedzēja trūcīgumu, ja tiek sniegti atbilstoši paskaidrojumi par to novēlotu iesniegšanu (Izpildes praktisko noteikumu 205. punkts).

6.   Pieteikuma iesniegšana

Pieteikuma iesniegšana

a)   Iesniegšana, ko veic pats pieteikuma iesniedzējs

Iesniegšana, ko veic pats pieteikuma iesniedzējs

Pieteikuma par juridisko palīdzību iesniedzējam, kuru nepārstāv advokāts, pienācīgi aizpildīta un parakstīta veidlapa papīra formā, kā arī tajā minētie apliecinošie dokumenti ir jānosūta vai jāiesniedz Vispārējās tiesas kancelejā, kurai ir šāda adrese:

| Eiropas Savienības Vispārējās tiesas kanceleja |
| --- |
| Rue du Fort Niedergrünewald |
| L-2925 Luxembourg |

Eiropas Savienības Vispārējās tiesas kanceleja

Rue du Fort Niedergrünewald

L-2925 Luxembourg

Pieteikuma iesniedzējam pašrocīgi ir jāparaksta veidlapa (Reglamenta 147. panta 6. punkts un Izpildes praktisko noteikumu 199. punkts). Veidlapa, kas nav pašrocīgi parakstīta, netiks apstrādāta.

b)   Iesniegšana, ko veic pieteikuma iesniedzēja advokāts

Iesniegšana, ko veic pieteikuma iesniedzēja advokāts

Ja pieteikuma par juridisko palīdzību veidlapas iesniegšanas laikā pieteikuma par juridisko palīdzību iesniedzēju pārstāv advokāts, šim advokātam veidlapa ir jāiesniedz, izmantojot lietojumprogrammu e-Curia, ievērojot “Lietojumprogrammas e-Curia lietošanas noteikumos” ietvertās prasības (Izpildes praktisko noteikumu 200. punkts).

e-Curia

e-Curia

7.   Prasības celšanas termiņa apturēšana un atjaunošana

Prasības celšanas termiņa apturēšana un atjaunošana

Pieteikuma par juridisko palīdzību iesniegšana attiecībā uz personu, kas to iesniegusi, aptur prasības celšanai paredzēto termiņu līdz dienai, kad tiek izsniegts rīkojums par šo pieteikumu, vai, ja šajā rīkojumā nav norīkots advokāts pieteikuma par juridisko palīdzību iesniedzēja pārstāvībai, līdz dienai, kad tiek izsniegts rīkojums, ar kuru norīko advokātu, kam jāpārstāv pieteikuma iesniedzējs (Reglamenta 147. panta 7. punkts).

Tādējādi, kamēr Vispārējā tiesa izskata pieteikumu par juridisko palīdzību, prasības celšanas termiņš netiek skaitīts.

Pēc rīkojuma par pieteikumu par juridisko palīdzību izsniegšanas vai, ja šajā rīkojumā nav norīkots advokāts pieteikuma par juridisko palīdzību iesniedzēja pārstāvībai, pēc rīkojuma, ar kuru norīko advokātu, kam jāpārstāv pieteikuma iesniedzējs, izsniegšanas prasības pieteikuma celšanai paredzētā termiņa atlikusī daļa var izrādīties ārkārtīgi īsa. Līdz ar to juridiskās palīdzības saņēmējam, kuru pienācīgi pārstāv advokāts, ir ieteicams pievērst īpašu uzmanību likumiskā termiņa ievērošanai (Izpildes praktisko noteikumu 207. punkts).

8.   Papildu precizējums

Papildu precizējums

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplārus atpakaļ neatdod. Līdz ar to ir ieteicams iesniegt apliecinošo dokumentu fotokopijas.

---

(1)  Izņemot lietas, kas saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ir rezervētas Tiesai.

1

---

PIETEIKUMS PAR JURIDISKO PALĪDZĪBU

PIETEIKUMA PAR JURIDISKO PALĪDZĪBU IESNIEDZĒJS

FIZISKA PERSONA

FIZISKA PERSONA

| Kundze | Kungs |
| --- | --- |
| Jūsu uzvārds: ... |
| Jūsu vārds(-i): ... |
| Jūsu adrese: ... |
| Pasta indekss: ... | Pašvaldība: ... |
| Valsts: ... |
| Tālrunis (nav obligāts): ... |
| Elektroniskais pasts (nav obligāts): ... |
| Jūsu pašreizējā nodarbošanās vai stāvoklis: ... |

Kundze

Kungs

Jūsu uzvārds: ...

Jūsu vārds(-i): ...

Jūsu adrese: ...

Pasta indekss: ...

Pašvaldība: ...

Valsts: ...

Tālrunis (nav obligāts): ...

Elektroniskais pasts (nav obligāts): ...

Jūsu pašreizējā nodarbošanās vai stāvoklis: ...

JURIDISKA PERSONA
   (1)

JURIDISKA PERSONA

1

| Nosaukums: ... |
| --- |
| Juridiskā forma: ... |
| Subjekts ar peļņas gūšanas mērķi: | ☐ Jā | ☐ Nē |
| Adrese: ... |
| Pasta indekss: ... | Pašvaldība: ... |
| Valsts: ... |
| Tālrunis (nav obligāts): ... |
| Elektroniskais pasts (nav obligāts): ... |

Nosaukums: ...

Juridiskā forma: ...

Subjekts ar peļņas gūšanas mērķi:

☐ Jā

☐ Nē

Adrese: ...

Pasta indekss: ...

Pašvaldība: ...

Valsts: ...

Tālrunis (nav obligāts): ...

Elektroniskais pasts (nav obligāts): ...

LIETAS DALĪBNIEKS, PRET KURU JŪS VĒLATIES CELT PRASĪBU (2)

2

Jūsu uzmanība vēlreiz tiek vērsta uz to, ka Vispārējās tiesas kompetencē ir izskatīt un izlemt lietas starp fiziskām vai juridiskām personām, no vienas puses, un kādu Savienības iestādi vai struktūru, no otras puses. Tā nevar pārbaudīt tādu lēmumu tiesiskumu, kurus pieņēmušas:

| — | starptautiskas instances, kas neietilpst Eiropas Savienības iestāžu sistēmā, piemēram, Eiropas Cilvēktiesību tiesa, |
| --- | --- |

—

starptautiskas instances, kas neietilpst Eiropas Savienības iestāžu sistēmā, piemēram, Eiropas Cilvēktiesību tiesa,

| — | dalībvalsts iestādes, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts iestādes,

| — | valsts tiesas. |
| --- | --- |

—

valsts tiesas.

Precizējiet lietas dalībnieku(-us), pret kuru(-iem) ir paredzēts celt prasību:

Precizējiet lietas dalībnieku(-us), pret kuru(-iem) ir paredzēts celt prasību:

| ATBILDĒTĀJS(-I) | ADRESE |
| --- | --- |
| ... | |
| ... | |
| Ja pietrūkst vietas, papildiniet šo sarakstu uz baltas papīra lapas, kuru pievienojiet savam pieteikumam. |

ATBILDĒTĀJS(-I)

ADRESE

...

...

Ja pietrūkst vietas, papildiniet šo sarakstu uz baltas papīra lapas, kuru pievienojiet savam pieteikumam.

PRASĪBAS PRIEKŠMETS (3)

3

Ja pieteikumu par juridisko palīdzību iesniedz pirms prasības celšanas, pieteikuma iesniedzējam īsi ir jāizklāsta iecerētās prasības priekšmets, lietas fakti un argumenti, kas pamato prasību. Pieteikumam jāpievieno dokumenti, kas apliecina minēto (Reglamenta 147. panta 4. punkts).

Aprakstiet prasības, ko Jūs vēlaties celt, priekšmetu, lietas faktus un argumentus, kuri pamato prasību:

Visi apliecinošie dokumenti, kuriem ir nozīme, lai novērtētu iecerētās prasības pieņemamību un pamatotību, ir jāpievieno šai veidlapai un jānorāda apliecinošo dokumentu sarakstā.

Visi apliecinošie dokumenti, kuriem ir nozīme, lai novērtētu iecerētās prasības pieņemamību un pamatotību, ir jāpievieno šai veidlapai un jānorāda apliecinošo dokumentu sarakstā.

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplārus atpakaļ neatdod.

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplārus atpakaļ neatdod.

PIETEIKUMA IESNIEDZĒJA EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

FIZISKA PERSONA

FIZISKA PERSONA

LĪDZEKĻI

Pieteikumam par juridisko palīdzību jāpievieno visa informācija un apliecinošie dokumenti, kas ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli, piemēram, kompetentās valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli (Reglamenta 147. panta 3. punkts).

| — | Ja pieteikuma iesniegšanas brīdī Jūsu līdzekļu stāvoklis pēdējā gada laikā nav mainījies, vērā ņem tos līdzekļus, kurus Jūs esat deklarējis valsts iestādēm attiecībā uz pēdējā kalendārā gada laika posmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim; |
| --- | --- |

—

Ja pieteikuma iesniegšanas brīdī Jūsu līdzekļu stāvoklis pēdējā gada laikā nav mainījies, vērā ņem tos līdzekļus, kurus Jūs esat deklarējis valsts iestādēm attiecībā uz pēdējā kalendārā gada laika posmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim;

Ja pieteikuma iesniegšanas brīdī Jūsu līdzekļu stāvoklis pēdējā gada laikā nav mainījies, vērā ņem tos līdzekļus, kurus Jūs esat deklarējis valsts iestādēm attiecībā uz pēdējā kalendārā gada laika posmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim;

| — | Ja Jūsu finansiālais stāvoklis ir mainījies, tiek ņemti vērā Jūsu pašreizējie līdzekļi, sākot no šī gada 1. janvāra līdz Jūsu pieteikuma iesniegšanas dienai. |
| --- | --- |

—

Ja Jūsu finansiālais stāvoklis ir mainījies, tiek ņemti vērā Jūsu pašreizējie līdzekļi, sākot no šī gada 1. janvāra līdz Jūsu pieteikuma iesniegšanas dienai.

Ja Jūsu finansiālais stāvoklis ir mainījies, tiek ņemti vērā Jūsu pašreizējie līdzekļi, sākot no šī gada 1. janvāra līdz Jūsu pieteikuma iesniegšanas dienai.

| | Jūsu līdzekļi | Jūsu laulātā(-ās), partnera(-es) vai kopdzīves partnera(-es) līdzekļi | Citas personas, kas parasti dzīvo pie Jums (apgādājams bērns vai cita persona), līdzekļi. Precizējiet:
  ... |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Nav ienākumu | (*1) | | |
| b. | Algas, ar nodokli apliekamās neto algas (kas norādītas Jūsu algas lapā) | | | |
| c. | Ienākumi, kas gūti pašnodarbinātas personas statusā (ienākumi no lauksaimniecības, rūpniecības vai tirdzniecības, vai nekomerciālām darbībām) | | | |
| d. | Ģimenes pabalsti | | | |
| e. | Bezdarbnieka pabalsti | | | |
| f. | Dienas naudas (slimība, maternitāte, arodslimība, nelaimes gadījums darbā) | | | |
| g. | Visu veidu pensijas, ikgadējie pabalsti un pensijas, ko maksā priekšlaicīgi pensijā aizgājušām personām | | | |
| h. | Uzturlīdzekļi (summa, kas Jums faktiski izmaksāta) | | | |
| i. | Citi līdzekļi (piem., īres maksa, ko Jūs esat saņēmis(-usi), ienākumi no kapitāla, ienākumi no kustamas mantas...) | | | |
| Ja pietrūkst vietas, papildiniet šo sarakstu uz baltas lapas, kuru pievienojiet savam pieteikumam. |

Jūsu līdzekļi

Jūsu laulātā(-ās), partnera(-es) vai kopdzīves partnera(-es) līdzekļi

Citas personas, kas parasti dzīvo pie Jums (apgādājams bērns vai cita persona), līdzekļi. Precizējiet:

...

a.

a.

Nav ienākumu

(*1)

*1

b.

b.

Algas, ar nodokli apliekamās neto algas (kas norādītas Jūsu algas lapā)

Algas, ar nodokli apliekamās neto algas

c.

c.

Ienākumi, kas gūti pašnodarbinātas personas statusā (ienākumi no lauksaimniecības, rūpniecības vai tirdzniecības, vai nekomerciālām darbībām)

Ienākumi, kas gūti pašnodarbinātas personas statusā

d.

d.

Ģimenes pabalsti

e.

e.

Bezdarbnieka pabalsti

f.

f.

Dienas naudas (slimība, maternitāte, arodslimība, nelaimes gadījums darbā)

Dienas naudas

g.

g.

Visu veidu pensijas, ikgadējie pabalsti un pensijas, ko maksā priekšlaicīgi pensijā aizgājušām personām

h.

h.

Uzturlīdzekļi (summa, kas Jums faktiski izmaksāta)

Uzturlīdzekļi

i.

i.

Citi līdzekļi (piem., īres maksa, ko Jūs esat saņēmis(-usi), ienākumi no kapitāla, ienākumi no kustamas mantas...)

Citi līdzekļi

Ja pietrūkst vietas, papildiniet šo sarakstu uz baltas lapas, kuru pievienojiet savam pieteikumam.

Norādiet Jums piederošas kustamas mantas (akcijas, obligācijas, kapitāls...) veidu un vērtību un nekustamas mantas (māja, zeme...) adresi un vērtību, pat ja tā nenes peļņu:

IZDEVUMI

Norādiet bērnus un personas, kas ir Jūsu apgādībā vai kas parasti dzīvo kopā ar Jums:

| Uzvārds(-i) un vārds(-i) | Radniecības saite
  (piem., dēls, brāļadēls/māsasdēls, māte) | Dzimšanas datums
  (dd/mm/gggg) |
| --- | --- | --- |
| ... | ... | .../.../... |
| ... | ... | .../.../... |
| ... | ... | .../.../... |
| ... | ... | .../.../... |
| Ja Jums pietrūkst vietas, papildiniet šo sarakstu uz baltas lapas, kuru pievienojiet savam pieteikumam. |

Uzvārds(-i) un vārds(-i)

Radniecības saite

(piem., dēls, brāļadēls/māsasdēls, māte)

Dzimšanas datums

(dd/mm/gggg)

...

...

.../.../...

...

...

.../.../...

...

...

.../.../...

...

...

.../.../...

Ja Jums pietrūkst vietas, papildiniet šo sarakstu uz baltas lapas, kuru pievienojiet savam pieteikumam.

Norādiet uzturlīdzekļus, ko Jūs maksājat trešajām personām:

Ja vēlaties, sniedziet papildinformāciju par savu stāvokli vai nu saistībā ar līdzekļiem, vai arī sedzamajiem izdevumiem:

Šeit sniegtā informācija ir jāapstiprina ar apliecinošiem dokumentiem, kuri ļauj novērtēt Jūsu ekonomisko stāvokli (Reglamenta 147. panta 3. punkts).

Šeit sniegtā informācija ir jāapstiprina ar apliecinošiem dokumentiem, kuri ļauj novērtēt Jūsu ekonomisko stāvokli (Reglamenta 147. panta 3. punkts).

Šai veidlapai jāpievieno apliecinošo dokumentu saraksts, tostarp attiecīgā gadījumā kompetentās valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli.

Šai veidlapai jāpievieno apliecinošo dokumentu saraksts, tostarp attiecīgā gadījumā kompetentās valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli.

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplārus atpakaļ neatdod.

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplārus atpakaļ neatdod.

JURIDISKA PERSONA

JURIDISKA PERSONA

Ja juridiskā palīdzība tiek lūgta par labu juridiskai personai, pievienojiet šim pieteikumam nesenu tās juridiskās pastāvēšanas pierādījumu (izraksts no komercreģistra, izraksts no apvienību reģistra vai jebkāds cits dokuments, kam ir publiska ticamība) (Reglamenta 147. panta 5. punkts, to aplūkojot kopsakarā ar 78. panta 4. punktu).

Aprakstiet pieteikuma iesniedzēja, kā arī attiecīgā gadījumā tā dalībnieka(-u) vai akcionāru ekonomisko stāvokli:

Šeit sniegtā informācija ir jāapstiprina ar apliecinošiem dokumentiem, kuri ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja, kā arī attiecīgā gadījumā tā dalībnieka(-u) vai akcionāru ekonomisko stāvokli (Reglamenta 147. panta 3. punkts).

Šeit sniegtā informācija ir jāapstiprina ar apliecinošiem dokumentiem, kuri ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja, kā arī attiecīgā gadījumā tā dalībnieka(-u) vai akcionāru ekonomisko stāvokli (Reglamenta 147. panta 3. punkts).

Šai veidlapai jāpievieno apliecinošo dokumentu saraksts, tostarp attiecīgā gadījumā kompetentas valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli.

Šai veidlapai jāpievieno apliecinošo dokumentu saraksts, tostarp attiecīgā gadījumā kompetentas valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli.

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplāri atpakaļ netiek atdoti.

Iesniegto apliecinošo dokumentu oriģināleksemplāri atpakaļ netiek atdoti.

PRIEKŠLIKUMS PAR IESPĒJAMO ADVOKĀTU

Ja Jūs esat izvēlējies(-usies) advokātu, kurš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā, jāsniedz šādas ziņas:

| Advokāts: ... |
| --- |
| Adrese: ... |
| Pasta indekss: ... | Pašvaldība: ... |
| Valsts: ... |
| Tālrunis: ... |
| Elektroniskais pasts (nav obligāts): ... |

Advokāts: ...

Adrese: ...

Pasta indekss: ...

Pašvaldība: ...

Valsts: ...

Tālrunis: ...

Elektroniskais pasts (nav obligāts): ...

APLIECINĀJUMS AR ZVĒRESTU

Es, zemāk parakstījies(-usies), ar zvērestu apliecinu, ka šajā pieteikumā par juridisko palīdzību sniegtās ziņas ir patiesas:

| Datums: .../.../... | Pieteikuma iesniedzēja vai advokāta paraksts: |
| --- | --- |

Datums: .../.../...

Pieteikuma iesniedzēja vai advokāta paraksts:

APLIECINOŠO DOKUMENTU SARAKSTS

Apliecinošie dokumenti, kuri ļauj novērtēt Jūsu ekonomisko stāvokli:

Apliecinošie dokumenti, kuri ļauj novērtēt Jūsu ekonomisko stāvokli:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Ja prasība vēl nav celta, apliecinošs(-i) dokuments(-i), kam ir nozīme, lai novērtētu iecerētās prasības pieņemamību un pamatotību:

Ja prasība vēl nav celta, apliecinošs(-i) dokuments(-i), kam ir nozīme, lai novērtētu iecerētās prasības pieņemamību un pamatotību:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

---

(1)  Lūdzam pievienot šim pieteikumam nesenu Jūsu juridiskās pastāvēšanas pierādījumu (izraksts no komercreģistra, izraksts no apvienību reģistra vai jebkāds cits dokuments, kam ir publiska ticamība).

1

(2)  Ja prasība un pieteikums par juridisko palīdzību tiek iesniegti vienlaicīgi vai pieteikums par juridisko palīdzību tiek iesniegts pēc prasības celšanas, iedaļa “Lietas dalībnieks, pret kuru Jūs vēlaties celt prasību” nav jāaizpilda.

2

(3)  Ja prasība un pieteikums par juridisko palīdzību tiek iesniegti vienlaicīgi vai pieteikums par juridisko palīdzību tiek iesniegts pēc prasības celšanas, iedaļa “Prasības priekšmets” nav jāaizpilda.

3

(*1)  Ja tiek atzīmēts šis lauciņš, pieteikuma iesniedzējam jāpaskaidro, kādā veidā viņš sev nodrošina iztiku.

*1

---